prop · GQ031d10 · 2002-10-08 00:00:00 — Målet för politikområdet är att äldre skall kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. Målet innebär bl.a. att den enskilde skall ha inflytande i samhället som boende, patient, mottagare av hemtjänst eller i andra sammanhang. Äldre bör vara representerade i politiska församlingar i kommuner, landsting och riksdag i samma omfattning som andra medborgare. Pensionärsorganisationernas möjlighet att medverka i beslutsprocesser i kommuner och landsting som rör frågor om äldres förhållanden skall tas tillvara. Samhällets planering vad gäller t.ex. utformning av bostadsområden, butiker, gator och kollektivtrafik skall göras på ett sådant sätt att äldres behov av tillgänglighet tillgodoses. Välanpassade bostäder skall göra det möjligt för äldre personer att bo kvar hemma trots funktionshinder eller sjukdom. Pensionerna skall ge ekonomisk trygghet. Brottsligheten skall bekämpas så att äldre personer kan känna sig trygga både hemma och ute på gator och torg. Cirka 1,5 miljoner personer är eller äldre viket motsvarar av befolkningen. Detta antal har varit relativt och förväntas heller inte öka . När 1940-talets stora barnkullar når 65-års- åldern ökar dock antalet ålderspensionärer betydligt, från beräknade 1,55 miljoner år 2007 till 1,9 miljoner år 2015. Därefter fortsätter ökningen till 2040 då antalet personer beräknas uppgå till 2,4 miljoner. Bl.a. den demografiska utvecklingen och kommunernas och landstingens begränsade ekonomiska förutsättningar ställer äldrepolitiken inför en rad utmaningar. På kort sikt måste arbetet inriktas på att skapa förutsättningar för kommuner och landsting att komma tillrätta med brister inom vården och omsorgen om äldre personer. Såväl personer med behov av vård och omsorg som anhöriga måste kunna känna trygghet och ha tillit till äldreomsorgen. tydelse är också att arbetsplatser inom vård och omsorg kan göras attraktiva så att befintlig personal stannar kvar i verksamheten och nya människor, inte minst i de yngre generationerna, väljer att satsa på en yrkesbana inom sektorn. På måste arbetet inriktas mot att anpassa samhället till en ny befolkningsstruktur. Det handlar bl.a. om att inom olika samhällssektorer bättre ta tillvara äldre personers resurser och erfarenheter. Det handlar också om att öka kapaciteten och kvaliteten i vård och omsorg så att de successivt ökande behoven hos en åldrande befolkning kan tillgodoses. Den parlamentariska äldreberedningen Se- nior 2005 som tillsattes skall svara på frågan hur äldrepolitiken bör utformas och de närmaste därpå följande åren. Be- redningens arbete inriktar sig på tre områden; äldre i arbetslivet, det friska pensionärslivet och äldre inom vård och omsorg. Beredningens förslag skall bidra till måluppfyllelsen med avseende på de av fastställda nationella målen för äldrepolitiken. Om så erfordras skall beredningen föreslå nya mål. Beredningen lämnade ett diskussionsbetänkande till regeringen ålderstrappan! Livslopp i förändring, där förslag presenteras till tänkbara framtidsbilder och möjliga vägval att diskutera vidare. Den demografiska utvecklingen och de utmaningar som den för med sig har rönt ökad uppmärksamhet i internationella sammanhang. ägde den andra av FN:s världsförsamlingar om äldrefrågor rum i . Vid mötet fastställdes en övergripande handlingsplan vars uttryckliga mål är att garantera att människor överallt i världen skall kunna åldras på ett tryggt och värdigt sätt och att äldre personer även fortsättningsvis skall kunna delta i samhället som medborgare med fulla rättigheter. Det godkända handlingsprogrammet innehåller en rad rekommendationer för antagandet av åtgärder som följer tre prioriterade riktlinjer: de äldre och samhällsutvecklingen, främjande av hälsa och välbefinnande bland äldre samt skapande av en lämplig och gynnsam miljö. Det konstateras i handlingsprogrammet att de nationella regeringarna bär det primära ansvaret för en politik som säkerställer att de eftersträvade målen uppnås. I FN:s regionala kommission där EU ingår (Economic Commission for Europe) har man utarbetat en regional tillämpningsstrategi som godkändes vid en europeisk ministerkonferens i . strategin ger en ram för uppföljningen, det regionala samarbetet och samarbetet mellan Europeiska unionen och länderna i , tillsammans med och . var det tredje och då ett stort antal satsningar genomfördes inom vissa prioriterade områden inom ramen för den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken. Handlingsplanen har följts upp med ytterligare satsningar inom ett flertal områden. Bl.a. har regeringen beslutat att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att sammanställa kunskaper om situationen för personer med demenssjukdomar och deras anhöriga samt identifiera utvecklingsområden där åtgärder behöver sättas in. Arbetsgruppen skall behandla ett flertal områden, bl.a. tillgänglighet till utredning, diagnos och medicinsk behandling, tillgången till anhörigstöd och utbildning samt kvalitetsutveckling. Flera studier visar att arbetsgivarna inom vården och omsorgen om äldre har betydande och växande svårigheter att rekrytera personal med rätt kompetens. Störst är rekryteringssvårigheterna när det gäller sjuksköterskor men rekryteringsläget är bekymmersamt även när det gäller arbetsterapeuter, sjukgymnaster och arbetsledande personal. Många arbetsgivare har även tilltagande problem med att finna utbildade undersköterskor och vårdbiträden, i synnerhet i storstäderna. Andelen vakanta tjänster ökar och kompetenskraven vid rekrytering sänks allt mer. Mot bakgrund av detta har regeringen uppdragit åt nio statliga myndigheter att gemensamt utarbeta en handlingsplan för kompetensförsörjning inom äldre- och handikappomsorgen. Syftet med insatserna i planen är att skapa bättre förutsättningar för kommuner och företag att fullgöra sitt ansvar som huvudmän för och/eller utförare av vård och omsorg. antog regeringens proposition om avgifter inom äldre- och handikappomsorgen. I enlighet med detta beslut har nya och preciserade bestämmelser inom området trätt i kraft . Bestämmelserna omfattar dels ett högkostnadsskydd för hem- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 tjänst och dagverksamhet samt sådant särskilt boende som inte omfattas av hyreslagens bestämmelser, dels bestämmelser om beräkning av enskildas förbehållsbelopp. Vidare infördes bestämmelser om möjligheter för omsorgstagare att överklaga individuella avgiftsbeslut. Regeringens proposition innehöll också förslag om nya bestämmelser avseende beräkning av enskildas avgiftsunderlag (inkomster). Dessa kommer att träda i kraft . infördes ett högkostnadsskydd inom tandvården för dem . Skyddet omfattar fast och avtagbar protetik som exempelvis kronor, broar, implantat och avtagbara proteser. Patienten skall under en behandlingsomgång inte behöva betala mer än för protetik. Försäkringsersättningen för så kallade titankomponenter är dock begränsad till vissa angivna belopp. Patienten får själv betala eventuella kostnader för guld och andra ädel- eller gjutmetaller. I samband med denna förändring höjdes även tandvårdsersättningen för bastandvård för personer . har landstingen möjlighet att efter framställning av en kommun inrätta läkemedelsförråd vid särskilda boendeformer för service och omvårdnad för äldre. Läkemedlen ur förråden är kostnadsfria för de boende. Landstingen står för kostnaderna. Även patienter inom hemsjukvården kan få läkemedel på detta sätt. Förråden kan vara av två slag beroende på främst vårdbehovet hos de boende: fullständiga förråd som innehåller flertalet av de läkemedel som de boende behöver eller akutförråd som enbart innehåller vissa basläkemedel. trädde en ny socialtjänstlag i kraft. Den nya lagen stärker den enskildes rätt till bistånd. Den medför också en förstärkt tillsyn över genom att länsstyrelserna ges rätt att inspektera all verksamhet under dess tillsyn. Länsstyrelserna har också genom den nya lagen fått utvidgad rätt att ingripa mot missförhållanden i verksamhet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 infördes en ny bestämmelse i LSS och SoL som innebär att kommuner och landsting som dröjer alltför länge med att verkställa domar enligt dessa lagrum kan åläggas att betala en sanktionsavgift. Bestämmelsen ersätter den tidigare bestämmelsen i LSS respektive SoL om vitesföreläggande. har beslutat om anpassningar av ålderspension till personer födda eller tidigare samt efterlevandepension på grund av ålderspensionsreformen som berör personer födda och . Dagens grundskydd i form av folkpension, pensionstillskott och det särskilda grundavdraget (SGA) ersätts fr.o.m. av en fullt beskattad garantipension. De cirka 1,6 miljoner personer som är födda eller tidigare och som har ålderspension enligt det gamla folkpensions- och ATP-syste- met kommer att räknas om fr.o.m. . Omläggningen motsvarar den som gäller personer som är födda eller . Syftet är att alla pensionärer och löntagare ska bli lika behandlade i skattehänseende. Det belopp som betalas ut i pension ska, efter avdrag för preliminär skatt, vara ungefär lika stort efter omläggningen som före. Eftersom både folkpension och pensionstillskott försvinner avskaffas inkomstprövningen av änkepensionerna. får alla rätt att ha kvar sin anställning till mot tidigare . Regeln är tvingande gentemot arbetsgivarna men innebär inte att pensionsåldern höjs. För arbetstagare innebär regeln att de som vill får rätt att arbeta till och därmed möjlighet att förbättra sin pension. görs vissa förändringar i bostadstillägget som en anpassning till det reformerade pensionssystemet samt till följd av att det särskilda grundavdraget för folkpensionärer () då avskaffas. införs det s.k. äldreförsörjningsstödet. Stödet tillförsäkrar en viss lägsta levnadsnivå för alla personer som är , bosatta i och som inte har en pension som ger tillräcklig försörjning. Regeringen har beslutat ge möjlighet för en försöksverksamhet inom ramen för arbetsmarknadspolitiken. Syftet med försöksverksamheten är att minska kommunernas brist på behörig baspersonal inom vård och omsorg, som arbetslösheten minskas. Beslutet innebär att kommuner och landsting eller deras entreprenörer kan anställa arbetslösa inom vården på heltid och tillsvidare. De personer som ingår i försöksverksamheten beviljas tjänstledighet för att studera halvtid under tre terminer på en vuxenanpassad vårdutbildning. Försöket beräknas starta och sluta . När försöket är fullt utbyggt kommer närmare 1 200 personer att delta . Målet är att äldre skall kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. Den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken, som genomfördes 2001, innebar en bred satsning inom äldreområdet. Handlingsplanen syftade till att skapa ökade förutsättningar för huvudmännen att komma till rätta med problem och brister inom vården och omsorgen om äldre, samt även till att stimulera fram nya initiativ och utveckling inom området. som har haft regeringens uppdrag att följa upp handlingsplanen slutredovisade planens genomförande och effekter. Rapporten innehåller dels en samlad redovisning av den allmänna utvecklingen inom vården och omsorgen om äldre , dels en beskrivning av effekterna av några av de särskilda satsningar som genomförts inom ramen för handlingsplanen. Vad gäller den generella utvecklingen inom vården och omsorgen om äldre rapporterar bl.a. att erhöll cirka 240 000 personer av dem någon form av offentligt finansierad äldreomsorg i det ordinära boendet eller inom en särskild boen- deform, vilket motsvarar av samtliga personer i åldersgruppen. Något fler än hälften av omsorgstagarna fick hemtjänst i ordinärt boende och resterande del i särskilt boende. Andelen äldre som varit mottagare av äldreomsorg har varit tämligen oförändrad . Inom denna grupp har dock insatserna alltmer förskjutits mot personer . Kommunernas bruttokostnader för vård och omsorg till äldre uppgår till . Kostnaderna har ökat något , delvis som ett resultat av ett höjt kostnadsläge men också på grund av bl.a. ett ökat antal äldre i befolkningen. har regeringens uppdrag att kartlägga och analysera hur situationen ser ut i landet med avseende på icke verkställda beslut och domar enligt 6 f § SoL och 9 § LSS. kartläggningar visar att det fanns drygt 3 000 icke verkställda beslut enligt 6 f § SoL. Sådana beslut fanns i samtliga län. av de icke verkställda besluten rörde plats i särskilt boende. Kvaliteten i vården och omsorgen om de äldre beror i mycket hög utsträckning på hur kommunerna klarar kompetensförsörjningen i verksamheten. Bland de positiva inslag som rapporterats är bl.a. att kommunerna, trots ekonomiska bekymmer, har börjat anställa mer personal till vården och omsorgen om de äldre. Bl.a. har fler sjuksköterskor rekryterats liksom personal med paramedicinsk kompetens. finns dock stora problem i många kommuner. Svårigheterna består såväl i att lyckas attrahera personal med rätt kompetens, som att långsiktigt kunna behålla dessa i verksamheten och kontinuerligt utveckla deras kompetens. Ett problem är också den stigande sjukfrånvaron bland vård- och omsorgspersonal som allvarligt försvårar möjligheterna att upprätthålla kvaliteten och kontinuiteten i verksamheten. konstaterar att handlingsplanen har fört med sig positiva effekter inom många områden. De områden där planen har haft särskilt tydliga positiva effekter är de där särskilda satsningar genomförts. Det gäller t.ex. satsningen på anhörigstöd, som innebar att samtliga kommuner fick ekonomiskt stöd för att utveckla sina insatser för anhöriga. Utvecklingen av anhörigstödet har inneburit ett synliggörande av de anhörigas situation och deras insatser. Nya stödformer har tillkommit och sådana stöd- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 former som tidigare endast funnits i vissa kommuner har utvecklats och spridits till flera kommuner. rapporterar också att stimulansbidraget har haft en stor betydelse för utbildning av såväl den personal som möter anhörigvårdare som anhörigvårdarna själva. Likaså har satsningen på försöksverksamhet med uppsökande verksamhet bland äldre fallit väl ut. Försöksverksamheten har gett ny kunskap om hur man på ett systematiskt sätt kan främja hälsa och livskvalitet samt stärka de äldres förmåga till egenvård. Flera av de kommuner som har deltagit i försöket har fattat beslut om att hembesöken skall fortsätta efter projekttidens slut och hur det arbetet skall organiseras. Den genomförda satsningen inom äldreforskningen har bl.a. inneburit att 15 forsknings- och utvecklingscentra har utvecklats runt om i landet och att två nationella forskningsinstitut med inriktning på äldrefrågor har inrättats. Bland de positiva inslagen bör också nämnas stimulansbidraget till byggande av särskilda boendeformer för äldre som har resulterat i såväl nya bostäder som standardhöjningar inom det kronor har fördelats på cirka av medlen har gått till nybyggnadsprojekt och resterade del till ombyggnadsprojekt. Tillskottet genom satsningen är cirka 2 800 nya bostäder med hög standard. Utöver de särskilda satsningar i handlingsplanen som var förknippade med stimulansbidrag resulterade handlingsplanen också i ett antal nya bestämmelser och lagändringar. Bland annat infördes i socialtjänstlagen en bestämmelse om anmälningsskyldighet för personalen, den s.k. uppföljningar av bestämmelsen visar att den har bidragit till att stärka den enskildes skydd. Cirka 890 anmälningar har gjorts enligt bestämmelsen och i av fallen har de anmälda missförhållandena skyndsamt åtgärdats. konstaterar att det inte alldeles enkelt kan avgöras huruvida antalet anmälningar är stort eller litet, i förhållande till antalet äldreomsorgsmottagare som är cirka 240 000. Ett jämförelsetal kan vara antalet klagomål från enskilda till landets länsstyrelser, som 2001 var 254 stycken. Den enskildes rättssäkerhet har också stärkts genom en kontinuerlig utveckling av klagomålsrutiner och omsorgsgarantier i många kommuner samt återinförandet och förstärkningen av överklagningsrätten inom . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Samverkan mellan kommuner och landsting pekades i handlingsplanen ut som ett område med vissa problem och brister. konstaterar att det pågår mycket arbete i kommuner och landsting för att förbättra situationen och att det har skett en viss utveckling inom området . Bland annat har kartläggningar visat att det på många håll i landet förekommer att huvudmännen upprättar avtal för läkarmedverkan, vilket kan avläsas i en förbättring av läkarstödet i den kommunala vården och omsorgen, framför allt inom det särskilda boendet. Det finns dock ett fortsatt behov av utveckling av samverkan mellan huvudmännen. Äldres tillgång till rehabilitering är begränsad och det finns brister i kvaliteten. Det saknas också på många håll ett mera samlat angreppssätt när det gäller att tillgodose äldres behov av medicinska insatser. Det gäller bl.a. frågor om sjukvård (under läkarnivå) och medicinering. Som tidigare redovisats förväntas antalet äldre i befolkningen öka kraftigt . Detta kommer att medföra en ökning av de samlade vård- och omsorgsbehoven. Förväntningar finns dock om ett förbättrat hälsotillstånd inom gruppen liksom inom befolkningen som helhet vilket i viss utsträckning fördröjer denna utveckling. Kommunernas möjligheter att möta de ökade vård- och omsorgsbehoven framöver beror bl.a. på hur deras ekonomi utvecklas liksom utvecklingen av samhällsekonomin i stort. För att förbättra kommuners och landstings finansiella ställning och därmed också deras möjligheter att bibehålla och utveckla kvaliteten inom bl.a. vård och omsorg har staten tillfört kommun- och landstingssektorn i generella statsbidrag. Av avgörande betydelse är också i vilken utsträckning kommunerna lyckas säkra tillgången till personal med rätt kompetens. Nyckelfaktorer här är bl.a. arbetsmiljöns utformning, utvecklingen av arbetsorganisation och arbetsledning, omfattningen och inriktningen på kompetensutvecklingen, samt utvecklingen av löner och andra arbetsvillkor. Den nuvarande situationen och de senaste årens utveckling inom äldreomsorgen visar på både förtjänster och brister. samhet som bedrivs av och länsstyrelserna visar att det på många håll bedrivs vård och omsorg av mycket hög kvalitet. Många nya positiva inslag inom dessa verksamheter har också inrapporterats , bl.a. som ett resultat av de stora statliga satsningar som här har skett. visar uppföljningar av samma myndigheter att äldre inte alltid får tillgång till den hjälp som de är i behov av. De brister som rapporterats rör bl.a. kvaliteten i vården och omsorgen om grupper med specifika behov, tillgängligheten till vård och omsorg i vissa fall, samverkan mellan huvudmän samt kompetensförsörjningen. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att förbättra situationen inom vården och omsorgen om äldre personer såväl inom politikområdet Äldrepolitik som inom andra politikområden. Den kanske mest betydelsefulla åtgärden är införandet av nya avgiftsbestämmelser inom äldre- och handikappomsorgen. Regeringen bedömer att de nya bestämmelserna kommer att förbättra den ekonomiska situationen för en stor del av dem som betalar avgift för äldre- och handikappomsorg. har regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera bestämmelserna. Myndigheten har också utkommit med meddelandeblad om bestämmelsernas innehåll och närmare tillämpning. Den plan för kompetensförsörjning av personal inom vård och omsorg som regeringen tagit initiativ till kommer enligt regeringens bedömning att skapa en bättre samordning av den statliga styrningen inom dessa och andra områden samt öka förutsättningarna för kommuner och i vissa fall företag att fullgöra sina uppdrag som huvudmän för eller utförare av vård och omsorg. Uppdraget skapar också enligt regeringens bedömning goda förutsättningar för gemensamma insatser och en ökad samsyn över befintliga sektors- och ansvarsgränser. Problemen med beslutade insatser enligt SoL och LSS som inte verkställs av kommunerna är som tidigare nämnts fortfarande stora. Det är bl.a. mot denna bakgrund som har beslutat införa en bestämmelse om sanktionsavgift i SoL och LSS med verkan fr.o.m. . Regeringen bedömer att den nya bestämmelsen kommer att påskynda verkställigheten av beslutade domar. Sannolikt krävs dock ytterligare åtgärder för att komma tillrätta med det stora antalet ej verkställda beslut i kommunerna. En mycket stor del av dessa beslut rör plats i särskilt boende. Orsaken är främst att antalet äldrebostäder i många kommuner inte räcker till för att klara de ofta mycket stora och ökande behoven av sådant boende. Regeringen bedömer därför att det är angeläget att stimulera nybyggnation av särskilda boendeformer för äldre. utgick ett statligt stimulansbidrag för byggande av sådana bostäder. Bidraget resulterade i såväl nya bostäder som standardförbättringar inom det befintliga beståndet. Regeringen ser över vilka möjligheter som finns för staten att också bidra till en positiv utveckling inom området. Bl.a. anser regeringen att en sänkning av byggmomsen bör prövas för produktion av bl.a. äldrebostäder. Beräkningar visar att mer än 100 000 personer lider av någon form av demenssjukdom. Samhällets kostnader för vård och omsorg av dessa personer uppskattas till nästan . Belastningen på anhöriga och andra närstående är också stor. Trots att demenssjukdomar är mycket vanligt förekommande bland främst äldre personer är kunskaperna om dessa sjukdomar på sina håll bristfälliga bland de aktörer som ansvarar för samhällets olika stödinsatser till äldre. Det är bl.a. mot den bakgrunden som regeringen har beslutat tillsätta en arbetsgrupp med uppdrag att kartlägga förhållanden i samhället för personer med demenssjukdom och deras anhöriga. Målsättningen med arbetet är att öka kvaliteten i samhällets olika insatser för dessa personer samt åstadkomma en mer effektiv användning av samhällets resurser, bl.a. inom vård och omsorg. Det utbyggda stödet till anhöriga har haft stor betydelse för de många, ofta äldre personer, som vårdar närstående i hemmet. Behovet av en fortsatt utveckling av stödet är dock stort och det är därför angeläget att det vid sidan av den fortsatta ekonomiska satsningen från statens sida också sker en kontinuerlig utvärdering, dokumentation och spridning av metoder, insatser och resultat från den pågående satsningen. har regeringens uppdrag att följa upp den fortsatta utvecklingen. Regeringen utesluter inte att det också kan krävas lagändringar för att ytterligare stärka anhörigas ställning inom vård och omsorg. Frågan bereds inom . En kontinuerlig utveckling av kvaliteten i äldreomsorgen vad gäller såväl metoder och arbets- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 sätt som det närmare innehållet i olika insatser förutsätter att verksamheten på ett ändamålsenligt sätt kan anpassas efter förändringar i de äldres vårdbehov. Behovet av kunskap om dessa behov och de förutsättningar som krävs för att kunna tillgodose dem är därför av stor betydelse. Regeringen bedömer att en bred och mångsidig forskning kring äldres behov här är av avgörande betydelse för att ge ett värdefullt tillskott av sådan kunskap. Mot den bakgrunden sker en fortsatt ekonomisk satsning på de två nationella forskningsinstituten och de 15 regionala forsknings- och utvecklingscentra som initierats inom ramen för den nationella handlingsplanen. Likaså fortgår satsningen på utveckling av longitudinella områdesdatabaser, vilka syftar till att beskriva och över tiden följa de äldres hälsa, funktionsförmåga och behov av vård och omsorg samt hur dessa behov tillgodoses genom insatser av anhöriga, kommun och landsting. uppföljningar av försöksverksamheten med uppsökande arbete bland äldre visar att en framgångsrik verksamhet inom detta område kan fördröja och förhindra uppkomsten av sjukdom och ohälsa, vilket inte bara är positivt ur den enskildes perspektiv.