prop · GP03102 · 2002-04-17 00:00:00 — I 15 kommuner respektive i två landsting hade man 2001 någon medborgarpanel för undersökning eller samråd. Medborgarpanel definierades som ett representativt urval av medborgare som kommunen använder för att samla in synpunkter inom ett flertal områden. I undersökning av medborgarnas uppdragsvillighet uppgav av de tillfrågade att de skulle kunna tänka sig att tacka ja till att delta i en medborgarpanel i en kommun. Enligt kommittén är emellertid det faktiska deltagandet i de svenska medborgarpanelerna betydligt lägre. I regel deltar av dem som blir tillfrågade. Brukarinflytande kan också vara ett sätt att öka medborgarnas möjligheter att utöva inflytande över det gemensamma. I en kartläggning av brukarinflytandet som gjordes 2001 (Ds 2001:34) framkommer att olika former av brukarinflytande har blivit allt vanligare i framför allt den kommunala verksamheten. I av alla kommuner finns någon form av brukarinflytande, t.ex. i form av samråd med brukare eller självförvaltningsorgan. Villigheten att ta på sig ett brukar- uppdrag är också relativt hög (enligt Kommundemokrati- kommitténs undersökning). Demokratibokslut kan vara ett sätt att underlätta granskning och värdering av de demokratiska förhållandena, bland annat kommunens eller relation till medborgarna. Kommundemokratikom- mittén ansåg att demokratiutvecklingen kan främjas genom regelbundna demokratiredovisningar. planerade fem kommuner och ett landsting demokratibokslut . kan en kommun eller ett landsting välja att avsätta särskilda resurser och/eller en funktion för att arbeta med demokratiutveckling. Av Statskontorets enkät framgår att det i 113 kommuner respektive 15 landsting fanns en särskild person, funktion eller beredning för arbete med demokratifrågor. Det var således relativt sett vanligare med en sådan funktion i landstingen. I 57 kommuner och åtta landsting hade kommunen eller särskilda medel avsatta för arbete med demokratifrågor. Informationsteknik och demokratiska processer Informationstekniken framhålls ofta som ett verktyg för att stimulera och underlätta ett deltagande i den politiska processen. Den kan exempelvis göra det lättare både att söka och förmedla information; den kan underlätta möjligheterna att föra diskussioner mellan förtroendevalda och kommunmedlemmar, samt mellan förtroendevalda respektive kommun- medlemmar sinsemellan. Informationstekniken kan också underlätta genomförandet av olika former av röstning, t.ex. via enkäter, rådslag och opinionsundersökningar, och i förlängningen också i val och folkom- röstningar. Enligt en undersökning, som presenterats av finns det en allmänt positiv syn på informationsteknikens betydelse för demokratin. av respondenterna, dvs. ordförandena i kommunstyrelser, instämmer i att tekniken har potential att utveckla demokratin . De flesta är positiva till att använda Internet inte bara för information utan också för en aktiv kommunikation med kommunmedlemmarna. Den viktigaste invändningen är att tillgången till tekniken är ojämlikt fördelad bland medborgarna. Förekomsten av demokratiska resurser på kommunernas webbplatser har också undersökts. Undersökningarna visar att de förtroendevaldas positiva inställning till informationsteknikens demokratiska potential inte återspeglas i de resurser som finns tillgängliga på kommunernas webb- platser (, 2001 och kommunaltjänstemanna- förbund, 2001). När det gäller att underlätta tillgången till information har stora steg tagits . Alla kommuner och landsting har egna webbplatser. Omfattning och kvalitet på dessa webbplatser varierar emellertid betydligt. I många kommuner har tonvikten lagts på offentlig service. Enligt visar deras undersökning att kommunerna är bättre på att tillhandahålla service i olika former än vad de är på att utveckla medborgardialogen och låta kommunmedlemmarna ta del av och delta i kommunens beslutsprocesser. Undersökningarna visar vidare på att det bland annat finns information om och kring kommunfullmäktiges sammanträden tillgänglig på kommunernas webbplatser. Flertalet kommuner (enligt , enligt ) informerar om tid och plats för kommande fullmäktigesammanträden, medan det är betydligt färre kommuner (enligt och ) som redovisar vad som kommer att diskuteras på sammanträdet, genom att göra ärende- listorna tillgängliga via webbplatsen. Bara ett fåtal kommuner redovisar vad ärendena handlar om. Efter sammanträdena informerar drygt hälften av kommunerna om vad som beslutats genom att göra protokollen till- gängliga. När det gäller att underlätta kommunikation är antalet tillgängliga resurser mer begränsat. Flertalet kommuner () har e-post- adressen till kommunstyrelsens ordförande på sin webbplats. Många kommuner visar också e-postadresser till ordföranden i samtliga styrelser och nämnder, men det är betydligt färre kommuner som redovisar e-post- adresser till alla förtroendevalda. Ett betydligt mindre antal kommuner () erbjuder någon form av debattforum. Opinionsundersökningar och chattar förekommer endast i mycket begränsad utsträckning. Endast sex av tio kommuner länkar till de politiska partiernas lokala webbplatser, något som delvis beror på att sådana saknas i flera kommuner. När det gäller att underlätta olika former av röstning har endast ett fåtal åtgärder vidtagits. Några kommuner och någon enstaka stadsdelsnämnd har genomfört enklare former av enkäter och omröstningar. Med utgångspunkt från olika undersökningar finner sammanfattningsvis att de praktiska åtgärderna när det gäller att använda informationstekniken till stöd för de demokratiska pro- Skr. 2001/02:102 cesserna i kommuner och landsting har varit relativt begränsade. De försök som startats har varit förhållandevis små och avgränsade och inriktats mer på information än kommunikation och mer på att ge med- borgarna service än på att underlätta deras möjligheter till inflytande. Bland de förtroendevalda tycks det emellertid finnas en vilja att i allt större utsträckning använda informationsteknik som ett redskap i de demokratiska processerna. 7 Vissa övriga verksamheter Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Antalet resor med kollektivtrafiken har sammantaget legat relativt . utförs drygt en miljard resor med kollektivtrafiken. Oroande är dock att andelen resor med kollektiv- trafiken minskar. Den totala kostnaden för kollektivtrafiken uppgick till . Enligt lagen om färdtjänst (1997:738) skall denna service bereda dem, som på grund av varaktiga funktionshinder har väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand eller resa med allmänna kommunikations- medel, möjlighet att resa med särskilt anordnade transporter. Drygt 400 000 personer har tillstånd att använda färdtjänst. Andelen färdtjänstberättigade har minskat något . Även antalet resor har minskat. har uppskattat att kommunernas bruttokostnad för färdtjänsten uppgår till ca . Ungefär tre fjärdedelar av kommunerna har i något avseende förändrat regelverket för färdtjänsten i något avseende . Hälften av kommunerna har infört en striktare tolkning av skälen för tillstånd till färdtjänst och tillämpning av rätten till ledsagare. Generellt sett fortsätter rationaliseringen av folkbiblioteksverksamheten. Utvecklingen med en årlig minskning av antalet filialbibliotek har fort- satt som antalet anställda och medieutbudet totalt sett har minskat. Antalet besök vid landets huvudbibliotek ökade med knappt en miljon . Även antalet medielån ökade. bibliotek och bibliotekarier ger service till ett ökat antal besökare och låntagare och det finns en risk för att tillgängligheten till folkbibliotek har försämrats för många människor. I första hand gäller det barn, äldre och funktionshindrade för vilka närheten är väsentlig för tillgängligheten. har det svenska folkbiblioteket minskat med sammanlagt biblioteksfilialer och 29 bokbussar. fortsätter att öka. Av filialerna var 513 integrerade med skolbibliotek, Skr. 2001/02:102 vilket är 13 fler än föregående år. Av huvudbiblioteken var 41 stycken integrerade med skolbibliotek mot 39 . utförde personalen vid de kommunala folkbiblioteken 4 918 årsverken (alla tjänster omräknade till heltidstjänster), en ökning jämfört med . Även antalet årsverken utförda av bibliotekarier ökade, från 2 304 till 2 357. Jämfört med 1998 innebär detta emellertid en minskning. Antalet anställda har minskat något och fortsätter att minska. uppgick antalet anställda vid folkbiblioteken till 6 194 jämfört med 6 228 föregående år. Storstadspolitikens övergripande mål är dels att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt, dels att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna. har ett lokalt utvecklingsavtal tecknats mellan staten och . I sammanlagt sju storstadskommuner omfattas nu 24 stadsdelar av lokala utvecklingsavtal. Därmed har samtliga storstads- kommuner som erbjudits möjlighet att teckna lokala utvecklingsavtal antagit erbjudandet. Statens beslutade insatser uppgår till , varav avser 2001. Kommunerna har redovisat en minst likvärdig prestation. De samlade resurserna används målstyrt för insatser som redovisas i en lokal åtgärdsplan för respektive stadsdel. Mer än 500 insatser pågick inom de lokala utvecklingsavtalen. Flera av insatserna har troligen en positiv in- verkan på jämställdheten, exempelvis införandet av avgiftsfri deltidsför- skola för 35 åringar. Vidare har flera stadsdelar insatser som riktar sig särskilt till flickor eller kvinnor. Regeringen har givit i uppdrag att samordna en nationell utvärdering av de lokala utvecklingsavtalen. lämnades två delrapporter Målområdesanalyser och indikatorer samt Utvecklingen i storstadssatsningens 24 bostadsområden 19972000. Rapporterna visar att utvecklingen i flera avseenden går i positiv rikt- ning. Bland annat ökar sysselsättningen och behovet samt beroendet av ekonomiskt bistånd avtar. I vilken utsträckning de storstadspolitiska in- satserna bidragit till utvecklingen är enligt för tidigt att bedöma. är skillnaderna i levnadsvillkor stora mellan kom- muner och mellan stadsdelar i samma kommun. Det storstadspolitiska målet om att bryta segregationen tar tid att uppnå. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2001/02:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn