prop · GP03120 · 2002-05-28 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2001/02:120 redogörelse för företag med statligt ägande Skr. Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för förvaltningen av sta- tens företagsägande samt för verksamheten i de företag och affärsverk som förvaltade /02. Bilaga 1 redogörelse för företag med statligt ägande Bilaga 2 Kompletteringar och riktlinjer ............................................ Hel- och delägda företag............................................................... Bostadsgaranti, AB......................................................... Dom Shvetsii, A/O ......................................................... kanalbolag, AB ...................................................... Svensk-Danska broförbindelsen AB, ............ 2.48Swedish () 154 A/S ............................................................. Bolag under avveckling ................................................................ (i likvidation) ......................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........ 1 Introduktion Skr. Regeringen lämnar en redovisning till av förvaltningen av företag med statligt ägande samt en redogörelse för företagens verk- samhet, resultatutveckling m.m. I det följande lämnas uppgifter om ut- vecklingen i fråga om förvaltningen av statens företagsägande under I redovisningen ingår dels aktiebolag vars aktier förvaltas av departementen, dels de affärsdrivande verken verket ombildades till aktiebolag , men kvarstår också i mycket begränsad form som myndighet för att för- valta viss egendom som inte överfördes till det nya aktiebolaget, se SFS Ursprungligen fattades ett beslut i (prop. 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29, rskr. 1980/81:147) om att regeringen skulle lämna en årlig redogörelse för företag med statligt ägande. 1999 utgav regeringen en mer lättillgänglig version av Liksom (skr. 2000/01:120) utgör denna i sin helhet regeringens årliga redogörelse (bilaga 1). I bilagan redovisas mer full- ständiga resultat- och balansräkningar, vilket gör redovisningen tydli- I sammanställningarna följer sedvanliga regler redovisas även en konsoli- derad balans- och resultaträkning. Redovisningen ger en samlad bild över statens samlade företagsengagemang och de totala värden som finns i I kapitlet om finns en redovisning över förvaltningskostnader. om den statliga företagssfären finns branschöversikter som belyser under vilka förutsättningar företag med statligt ägande verkar. siga presentationen samt i den skriftliga analysen av den statliga före- tagssfären har företagen delats upp i två huvudgrupper, företag som ver- kar under marknadsmässiga villkor och krav och företag som har sär- Genom denna uppdelning ges en mer rätt- visande bild som analysen av såväl hela portföljen som de en- skilda företagens resultat och måluppfyllelse underlättas. I syfte att öka genomlysningen av staten som ägare och av företagen med statligt ägande publicerar kvartalsrapporter över företag med statligt ägande. I skrivelsen ingår också uppgifter om de riktlinjer och riksdagsbeslut som ligger till grund för företagens verk- samhet, uppgift om de styrelser som utsetts på bolagsstämmorna under eller genom regeringsbeslut (bilaga 2). Även i årets redogörelse har en rad förbättringar gjorts. har avsnittet om genomlysning kompletterats med information om de av regeringen beslutade riktlinjerna för extern ekonomisk rapportering för företag med statligt ägande samt ett avsnitt om bolagsstämmor och ett avsnitt om revisorernas roll i de statliga företagen. I avsnittet om viktiga policyfrågor finns en samlad redovisning över hur många av de statliga företagen samt hur stor del av de totala tillgångarna som omfattas av miljöpolicy respektive miljöledningssystem. och mångfaldsarbetet redovisas. I branschavsnitten har analysen av de olika branscherna utvecklats. I företagspresentationerna lämnas informa- tion om företagens utdelningspolicy, förutsatt att bolaget omfattas av ett För att den intresserade skall kunna finna mer informa- Skr. 2001/02:120 tion finns uppgifter om respektive företags hemsida. Bilaga 1 finns även att tillgå på engelska eftersom regeringen mött ett stort intresse från utlandet för den svenska modellen för förvaltning av företag med statligt ägande. Bilaga 1 finns endast i det tryckta dokumentet och saknas alltså i det elektroniska dokumentet. redogörelse för företag med statligt ägande 2 Hel- och delägda företag A-Banans aktier förvaltas till lika delar av och . Bolagets verksamhet finansieras genom löpande fakturering av dess kostnader till de båda ägarna. Därutöver erhåller A-Banan vissa intäkter genom en särskild kontroll- och övervakningsersättning från , det bolag som det privata näringslivet bildat för att på uppdrag av A- Banan genomföra projektet. är det första infrastrukturprojektet i landet som samfi- nansieras av staten och det privata näringslivet. Delegationen för infrastrukturinvesteringar (K 1991:04) i uppdrag av regeringen att genomföra upphandlingen av projektet. bildades för att dels administrera den fortsatta upphandlingen, dels samla statens rättigheter och skyldigheter i projektet (prop. 1993/94:39). Bolaget har vidare till uppgift att som ägare till och part i Agreement följa utvecklingen av verksamheten samt återbetalningen av det statliga villkorslånet. öppnades för flygpendeltrafik, Express, . öppnades även anläggningen för den regionala och nationella tågtrafiken. Bårström, , ordförande Efter beslut ombildades varav bl.a. Akademiska hus bildades (prop. 1992/93:37, bet. 1991/92:FiU8, rskr. 1992/93:123). Akademiska hus skall långsiktigt upprätthålla värdet i statens innehav av högskolefastigheter och garantera att fastighets- och förmögenhetsförvaltningen genomförs på ett kompetent sätt. , Hans, arbetstagarrepresentant Seradji, Parzin, arbetstagarrepresentant beslutade att staten i samverkan med vissa näringslivsorganisationer skulle bilda ett centralt aktiebolag med uppgift att dels verka för företagsutveckling och dels äga aktier i ett antal regionala bolag, vars verksamhet skall vara att bedriva rådgivning och finansiering (prop. 1993/94:40, bet. 1993/94:NU11 rskr. 1993/94:80). övergripande målen för verksamheten är att främja tillväxt och förnyelse i svenskt näringsliv genom att via rådgivning, finansiering och kontakt- skapande insatser bidra till att nya företag startas och att de små företa- gen får en lönsam tillväxt. ALMI:s kunder är företag med mindre än 250 anställda och då särskilt företag med mindre än 50 anställda. Regeringen har, efter bemyndigande, träffat avtal med om bolagets verksamhet i enlighet med lagen (1996:1152) om handel med läkemedel m.m. (prop.1996/97:27, bet. 1996/97:SoU5, rskr. 1996/97:58 och prop.1998/99:1, bet. 1998/99:SoU1, rskr. 1998/99:104). Riktlinjerna för verksamhet lades fast i samband med bolagets bildande (prop. 1970:74, bet. 1970:2LU, rskr. Därefter har riktlinjerna ändrats 1985 (prop. 1984/85:170, bet. 1984/85:SoU29, rskr. 1984/85:357) och 1996 (prop.1996/97:27, bet. 1996/97:SoU5, rskr. 1996/97:58). Mot bakgrund av förslagen i hu- vudbetänkande Läkemedel i vård och handel (SOU 1998:28) om att kon- kurrensutsätta detaljhandel med läkemedel har regeringen i prop. 1998/99:106 Vissa ändringar i läkemedelsförmånen m.m. redovisat som sin bedömning att det inte är aktuellt att förändra ensam- rätten för att bedriva detaljhandel med läkemedel. I sam- band med riksdagsbehandlingen av propositionen avslog mo- tioner om avveckling av apoteksmonopolet (bet. 1998/99:SoU14, 1998/99:209). Skoglösa, , arbetstagarrepresentant , , arbetstagarrepresentant, suppleant Utterström, , arbetstagarrepresentant, suppleant 2.5 Bostadsgaranti, AB Bolaget bildades av dåvarande Svenska Byggnadsentreprenörföre- ningen (numera Byggindustrier). Verksamheten bestod ur- sprungligen av att ställa garantier vid ny- och ombyggnad av bostads- rättslägenheter. introducerades en tioårsgaranti för köpare av nyproducerade småhus. Denna garanti gjordes 1984 till villkor för stat- liga lån (senare för räntesubventioner) till egnahem och småhus med bo- stadsrätt. I samband därmed inträdde staten som hälftenägare i bolaget (prop.1983/84:41, bet. 1983/84BoU8, rskr. 1983/84:64. moti- verade beslutet med att det mot bakgrund av bolagets starka ställning när det gäller utfärdande av produktionsgarantier och ansvarsutfästelser var rimligt att staten skaffade sig ett inflytande över verksamheten. Strategin är att med en liten organisation upprätthålla en hög nivå när det gäller granskning av byggföretag, projekt och handlingar för att kunna teckna garantier som ger ett gott konsumentskydd för köpare av nya bostadsrätter och egnahem. Dexe, , ordförande , , , Efter beslut ombildades med följd att bl.a. Akademiska hus och bildades (prop. 1992/93:37, bet. 1997/92:FiU8, rskr. 1991/92:107). upp- drag är att som fastighetsföretag långsiktigt uppnå högsta möjliga totala avkastning på det egna kapitalet. Bolaget ägs till av (f.d. ) som är ett av staten helägt bolag. har ingen operativ verksamhet. har ett dotterbolag: . Bryngelson, , , , , , , , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant , , ordförande , , vice ordförande , Kantola, , , , , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant 2.7 Dom Shvetsii, A/O Bieder, , arbetstagarrepresentant AB kanalbolag bildades i samband med påbörjandet av byg- gandet av kanalen. Bygget av var klart när kanalen in- vigdes. var kanalen i privat ägo då bolaget övertogs av staten. Den senaste privata ägaren utgjordes av intressen inom Wallen- bergsfären. blev AB kanalbolag ett dotterbolag till dåva- rande . I samband med beslut om riktlinjer för att föra över verksamheter vid till aktiebolags- form behandlades även det framtida ansvaret för AB kanalbolag (prop. 1991/92:134, bet. 1991/92:NU33, rskr. 1991/92:351). ansåg att det är en statlig angelägenhet att ansvara för att rustas upp och drivs så att kanalens värde som kulturhistoriskt byggnadsverk och ett attraktivt turistmål kan vidmakthållas. Staten skall även i fortsättningen äga AB kanalbolag där kanalbolaget och ka- nalfastigheten även i fortsättningen skall vara en sammanhållen enhet. Finansieringen av kanalens upprustning skall tillförsäkras genom stats- maktens försorg. , , vice ordförande , , arbetstagarrepresentant, suppleant , arbetstagarrepresentant, suppleant På förslag av utredningen om ett tekniskt forskningsinstitut i (SOU 1997:37) bildades bolaget med inriktning mot mikroelektronikbaserade system efter riksdagsbeslut (prop. 1997/98:1, prop. 1997/98:114, bet. 1997/98UbU17, rskr. 1997/98:271). Enligt den grundprincip som lades fast genom propositionen och riksdagsbeslutet skulle institutet erhålla viss statlig basfinansiering för driften men dess huvudsakliga finansiering efter uppbyggnadsskedet skulle utgöras av uppdragsforskning med medel från näringslivet. I samband med budget- propositionen 2000 beslöts om driftsbidrag om 20 miljoner kro- nor (prop. 2000/01:1). I enlighet med beslut bildades holdingbolaget . Bolaget ägs till av staten och till av och Kompe- tensutveckling (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). Syftet med verksamheten är bl.a. att äga och förvalta ak- tier eller andelar i bolag som bedriver industrinära forskning, att främja industriforskningsinstitutens långsiktiga kompetensutveckling att främja samverkan mellan industriforskningsinstitut, universitet, högskolor och svenskt näringsliv samt att främja en ändamålsenlig struktur inom indu- striforskningssystemet. Kasernen bildades med fastigheter AB som majoritetsägare och med staten som delägare. förvärvade staten alla aktier i som en följd av den statliga reformen inom lokalförsörj- ningen bolaget (prop.1991/92:44, bet.1991/92:FiU8, rskr. 1991/92:107). Bolaget har till uppgift att tillhandahålla främst korttidsbostäder åt Försvarsmakten. Alvemur, , ordförande , är nationalscen för talteater. rades senast i Kulturpolitik prop. 1996/97:3. skall vara den i ledande institutionen inom sitt konstområde, vara ett föredöme för andra scener, vårda och främja det svenska språket och det nationella kulturarvet inom sitt konstområde, nå en stor och bred pu- blik, ha en bred repertoar samt kunna hävda sig i jämförelse med de främsta scenerna utomlands. Fred, , arbetstagarrepresentant Göranzon, , arbetstagarrepresentant , , arbetstagarrepresentant, suppleant Forsgård, , arbetstagarrepresentant, suppleant , , arbetstagarrepresentant, suppleant Operan är nationalscen för opera och balett. Nationalscensuppdraget de- finierades senast i Kulturpolitik prop. 1996/97:3. Det innebär att Operan skall vara den i ledande institutionen inom sina konstområden, vara ett föredöme för andra scener, vårda och främja det nationella kul- turarvet inom sina konstområden, nå en stor och bred publik, ha en bred repertoar samt kunna hävda sig i jämförelse med de främsta scenerna ut- , Hans, ordförande , , arbetstagarrepresentant, suppleant , , arbetsstagarrepresentant, suppleant Riktlinjerna för , f.d. , lades fast i samband med bolagiseringen av AMU-gruppen 1993 (prop. 1992/93:152, bet. 1992/93:AU6, rskr. 1992/93:75). Överlåtelsen av verksamheten regleras i ett avtal mellan staten och . Med anledning av proposi- tionen Kapitaltillskott m.m. till (prop. 1996/97:55, bet. 1996/97:AU6, rskr. 1996/97:108) tillfördes bolaget som ett ägartillskott Därefter har förändringar avseende in- riktning och organisation genomförts (skr. 1996/97:95 bet. 1996/97:AU6, 1996/97:189). Vid ordinarie bolagsstämma 1997 antogs ett ägardi- rektiv för överlämnande till styrelsen. Ägardirektivet syftar till att tydlig- göra ägarens syn på verksamhetens inriktning samt ägarens förväntningar och krav på bolaget. , , arbetstagarrepresentant, suppleant , , arbetstagarrepresentant, suppleant bildades efter ombildande av luftfartsfonden till en affärsverksfond och av luftfartsstyrelsen till ett affärsdrivande verk (prop. Det affärsdrivande verket fick benämningen . Som skäl angavs bl.a. att verksamheten skulle få bättre affärsmässiga förutsättningar och kunna drivas effektivare. har i upp- drag att skapa förutsättningar för ett säkert, effektivt och miljöanpassat flyg som kan tillgodose människors och näringslivets behov av resor och godstransporter, bl.a. genom att tillhandahålla, driva och utveckla statens flygplatser och flygtrafiktjänster. huvuduppgifter är att främja utvecklingen av den civila luftfarten, att ansvara för statens flyg- platser för civil luftfart, att utöva tillsyn över flygsäkerheten för den ci- vila luftfarten, att svara för skyddet av miljön mot föroreningar från den civila luftfarten, att ansvara för flygtrafiktjänst i fred för civil och militär luftfart, att ombesörja beredskapsplanläggning för civila flygtransporter. ansvarar för delfunktionen Flygtransporter inom funk- tionen Transporter inom den civila delen av totalförsvaret. Adelsohn, , ordförande , , , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant , , arbetstagarrepresentant, suppleant , , arbetstagarrepresentant, suppleant Sprängare, , ordförande , , , , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant Kohkoinen, , arbetstagarrepresentant, suppleant Thornéus, , arbetstagarrepresentant, suppleant , , arbetstagarrepresentant, suppleant Som ett led i statens åtgärder för att stärka det finansiella systemet köpte staten in samtliga utestående aktier i (1991/92: 153, bet. 1991/92:NU36, rskr. I enlighet med tidigare beslut tog staten det första steget i en utförsäljning av statens aktier genom att sälja . , Hans, ordförande Peltola, , vice ordförande Haulrik, , arbetstagarrepresentant Roukala-Huvärinen, , arbetstagarrepresentant Finskas, , arbetstagarrepresentant , Liv, arbetstagarrepresentan bildades för att främja företagande i . Verksamheten bygger på samarbete mellan staten, och stif- telsen Norrlandsfonden. , Janaxel, ordförande , Per E. , Per E. Grundbeslut: Förändrad verksamhet för (prop. 1993/94:38, bet. 1993/1994:TU9, bet. 1993/94:TU1, rskr.1993/94:119). Kompletterad med Postens finansiella tjänster (prop. 1995/96:3, bet. 1995/96:NU3, rskr. 1995/96:41). Ånstrand, , ordförande , , , , , , , , , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant, suppleant , , arbetstagarrepresentant, suppleant , , arbetstagarrepresentant, suppleant beslutade att den dåvarande stiftelsen skulle bli aktiebolag (prop. 1991/92:91, bet 1991/92:AU16, rskr. 1991/92:249). Aktiebolaget består av ett moderbolag och dotterbolag. äger samtliga aktier i dotterbolagen. Omvandlingen skedde för att före- tagsgruppen därigenom skulle få bättre affärsmässiga förutsättningar för sin verksamhet och verksamheten skulle bli effektivare. aktiebolagsformen en ansvars- och befogenhetsfördelning som är klar, känd och beprövad av samarbetspartners och konkurrenter, nationellt och uppgift är att producera efterfrågade varor och tjänster och genom detta skapa meningsfullt och utvecklande arbete för personer med arbetshandikapp, där behoven finns. Verksamheten skall vidare anpassas till de förutsättningar personer med arbetshandikapp har och bedrivas enligt affärsmässiga principer på marknadens villkor, varvid skall iakttas att övrigt näringsliv inte utsätts för osund konkurrens. uppfylla vissa resultatkrav i fråga om sysselsättningsvolym, effektivitets- förbättringar, rekrytering av vissa grupper arbetshandikappade samt ifråga om andel anställda som lämnar för arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Tidlund, , ordförande , , vice ordförande Brinkhof , , arbetstagarrepresentant , Bo, arbetstagarrepresentant Gardelin, , arbetstagarrepresentant, suppleant Witting, , arbetstagarrepresentant, suppleant SAS-samarbetet etablerades genom retroaktiv tillämp- ning av ett konsortialavtal som slöts mellan de dåva- rande nationella moderbolagen i konsortiet. godkändes av de tre ländernas regeringar och följdes av ett avtal mellan de tre ländernas regeringar rörande samarbete på luftfartens om- råde. Detta avtal gäller så länge samarbetet i SAS upprätthålls. Vidare utfärdades parallella koncessioner för moderbolagens flygtra- fik. Tillsammans utgör dessa beslut grundvalen för det skandinaviska luftfartssamarbetet. gällande svenska koncession beslutades av re- geringen 1988 efter hörande av . förlängdes senast genom regeringsbeslut . godkände en föreslagen förlängning av SAS-samarbetet till (prop. 1996/97:126, bet. 1996/97:TU9, rskr. 1996/97:232). Myklebust, , ordförande Gröntvedt, , arbetstagarrepresentant beslutade att införa en gemensam, offi- ciell miljömärkning i . Man valde Svanen som symbol, en variant av Nordiska ministerrådets logotyp. Regeringen gav SIS Standardiseringen i uppdraget att sköta Svanmärkningen. har SIS Miljömärkning även hand om den europeiska miljömärkningen EU-blomman. blev SIS Miljömärkning ett aktiebolag, ett dotterbolag till med staten som delägare (). Standardiseringen genomgick en omorganisation vilket medförde att ägandet fördes över från SIS till SSR, Svenskt Standardiseringsråd. Verksamheten drivs utan vinstsyfte och finansieras genom licensavgifter och statsanslag. är organiserad i två avdelningar: en för krite- rieutveckling och en för licensfrågor, d.v.s. licensansökningar, företags- kontakter och marknadsföring. Adelsohn, , ordförande Aldenmark, , arbetstagarrepresentant Saxvold, , arbetstagarrepresentant blev affärsverk då bl.a. beslu- tade att fick disponera sina avskrivningsmedel för finansi- ering av investeringar (prop. 1986/87:100). har till uppgift att se till att sjöfart kan bedrivas året runt i svenska farvatten och på samtliga svenska hamnar av betydelse under säkra och effektiva former. skall även verka för säkerheten ombord på svenska fartyg, oberoende av farvatten. Vidare skall Sjöfarts- verket arbeta för att sjöfarten miljöanpassas. ansvarar för delfunktionen Sjötransporter inom funktio- nen Transporter inom den civila delen av totalförsvaret. Färm, , ordförande Hovberg, , arbetstagarrepresentant , , arbetstagarrepresentant, suppleant Hoffrén, , arbetstagarrepresentant, suppleant , , arbetstagarrepresentant, suppleant SOS Alarm ägs av (), () och (). På deras uppdrag ansvarar bola- get för SOS-tjänsten i , genom att ta emot och förmedla larm på nödnumret 112. För kommunernas räkning alarmeras räddningstjänsten och för landstingen alarmeras och dirigeras ambulanstrafiken. På upp- drag av landstingen ansvarar SOS Alarm även för sjukvårdsupplys- ningen. , , vice ordförande , , vice ordförande Rålin, , arbetstagarrepresentant I en strävan att renodla till ett rent kommersiellt fastig- hetsbolag bildades som delades ut till staten (prop. 1997/98:137). I propositionen står bl.a. föl- jande: Gemensamt för statliga ändamålsfastigheter är att de är starkt för- bundna med en viss statlig verksamhet och att de inte kan förvaltas på renodlat kommersiella grunder. Ett motiv för ett långsiktigt statligt ägande av ändamålsfastigheter är att kunna erbjuda statlig verksamhet långsiktiga och stabila förutsättningar. Inriktningen på en fastighetsrörelse av ändamålskaraktär bör vara att stödja den myndighet som brukar ändamålslokalerna i sin verksamhet. Ett självklart mål bör vara att optimera kundnyttan, dvs. att till en given hyresnivå erbjuda maximal nytta i form av t.ex. funktionella lokaler, hög standard och god service. Regeringen anser att bolag och verk som äger ändamålsfastigheter skall bedriva verksamheten på ett kostnadseffektivt sätt. ven skall bestämmas utifrån affärsmässiga principer med beaktande av Cling, , arbetstagarrepresentant, , Hans, arbetstagarrepresentant, Till och med /85 finansierades statliga bostadslån över övertogs denna uppgift av Bolaget finansierade lån som beslutades av och I samband med bolagets ombildande (prop. 1993/94:228) befästes bolagets nuvarande roll att med utgångspunkt i sedvanlig företagsekonomisk målsättning bidra till mångfalden och kon- kurrensen på marknaden. (AB Väginvest) etablera- des /91 i syfte att hantera sådana hel- och delägda bo- lag som bildas i anslutning till avgifts- och lånefinansierade väg- och broprojekt (projektfinansieringsbolag). AB Väginvest är ett av staten hel- ägt bolag som konsolideras i balansräkning. Bolaget förvaltas enligt beslut av regeringen av Kommunikations- departementet. AB Väginvest äger och förvaltar aktier i () , () och (). Väginvests verksamhet skall omfatta skilda former av projektfinansie- ring av infrastrukturanläggningar, att äga och förvalta aktier, andelar och andra rättigheter i bolag och skall bedrivas inom vägsektorn och banhåll- ningsområdet (prop. 1997/98:150). I samband med det tidigare statliga förvaltningsaktiebolaget lik- vidation 1993 överfördes vissa innehav till staten och vissa aktier, främst i delägda bolaget, till Förvaltningsaktiebolaget . bolaget har skötts i samarbete med . skilda mål för verksamheten har inte givits. Ånstrand, , ordförande , , , , Per , Bo, ordförande , , arbetstagarrepresentant, suppleant , , arbetstagarrepresentant, suppleant Organisationen av den periodiska fordonskontrollen och verksamheten inom AB behandlades senast i med anled- ning av budgetpropositionen 1997 utg.omr. 22, sid. 92 ff (prop. 1996/97:1, utg.omr. 22, bet 1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115). om en fortsatt ensamrätt för AB att göra nationella typbesiktningar, registreringsbesiktningar, kontrollbesiktningar m.m. Vidare beslöts att den fortsatta besiktningsverksamheten vid AB skall möta minst samma kravnivå som gäller för öv- riga aktörer på provnings- och kontrollmarknaden. skall göras för verksamheter som bedrivs i konkurrens. I det senare avse- endet fastslogs att inkomster från monopolverksamheten inte får använ- das inom den konkurrensutsatta verksamheten. , , ordförande , , vice ordförande , , , , , , , , , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant, suppleant , , arbetstagarrepresentant, suppleant 2.34 Svensk-Danska broförbindelsen AB, Styrelse 2002 Saxton, , suppleant AB bildades gemensamt av staten och de svenska affärsbankerna.