prop · GP03100 · 2002-04-15 00:00:00 — Regeringens proposition 2001/02:100 Förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt tilläggsbudget m.m. Regeringens proposition 2001/02:100 Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt förslag till tilläggsbudget för . Regeringen redovisar även en bedömning av kommunsektorns ekonomiska utveckling. I bilaga 1 presenterar regeringen sin bedömning av hur den svenska ekonomin kommer att utvecklas . Uthållig tillväxt och rättvisa ................................................................. Fortsatt ordning och reda i svensk ekonomi....................................... Reformer för rättvisa och trygghet ...................................................... En politik för fortsatt samarbete.......................................................... Det ekonomiska läget............................................................................ Internationell ekonomisk utveckling................................................... Svensk ekonomisk utveckling............................................................... Den ekonomiska politiken.................................................................... En väl fungerande lönebildning............................................................ Reformer och resultat ........................................................................... Ökade resurser till vården och omsorgen............................................ Ökad hälsa i arbetslivet......................................................................... En politik för full sysselsättning........................................................... Ekologisk hållbar utveckling ................................................................ Ett för alla ................................................................................. Förslag till riksdagsbeslut..................................................................................... Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen .................................. 3.2Förslag till lag om rätt för kommuner att ge stöd till åtgärder i vissa investeringsprogram................................................................... Budgetpolitiska mål och statsbudgeten............................................................... Utgiftstak för staten.............................................................................. Överskott i offentliga sektorns finanser.............................................. Ökad hälsa i arbetslivet......................................................................... Statsbudgetens utveckling 20022004 ................................................. 4.4.4Statsbudgetens saldo, statens finansiella sparande och Den offentliga sektorns finanser .......................................................... Osäkerheten i skatteberäkningarna ..................................................... Offentliga sektorns skatter periodiserad redovisning ..................... Socialavgifter och allmän pensionsavgift ............................................. Skatt på varor och tjänster .................................................................... Restförda skatter m.m . ......................................................................... Offentliga sektorns inkomster enligt nationalräkenskaperna ............ Statsbudgetens inkomster kassamässig redovisning ........................ Takbegränsade utgifter jämfört med statsbudgeten 6.2Konsekvensberäkning av utgifternas fördelning på 6.2.1De takbegränsade utgifternas förändring jämfört med Takbegränsade utgifter 19972004 .................................................... Ändrat namn på utgiftsområde.......................................................... 6.5Utgiftsområde 127 samt ålderspensionssystemet vid sidan Förslag till tilläggsbudget ......................till statsbudgeten Tilläggsbudget per ......................................................utgiftsområde Utgiftsområde 2 ...............Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområde 3 ........................................Skatt, tull och exekution Invandrare och flyktingar....................................... Hälsovård, sjukvård och social omsorg................. 7.2.9Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad ..................................................... Utgiftsområde 14 Arbetsliv................................................................ Utgiftsområde 15 Studiestöd.............................................................. Utbildning och universitetsforskning................. Kultur, medier, trossamfund och fritid............... 7.2.15Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Regional utjämning och utveckling ..................... 7.2.17 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård................................ Utgiftsområde 22 Kommunikationer ................................................ 7.2.20Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med Utgiftsområde 24 Näringsliv.............................................................. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner........................... Beslutade och aviserade reformer....................................................... Utvecklingen i den kommunala sektorn............................................ Den kommunala ekonomin ................................................................ De kommunala verksamheterna......................................................... Den finansiella utvecklingen i kommunsektorn................................ Utvecklingen i enskilda kommuner och landsting............................ Statsbidragen till kommuner och landsting....................................... 8.4.1Beräkning av ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag Bilaga 1 Svensk ekonomi Bilaga 2 Redovisning av skatteavvikelser Bilaga 3 Fördelningspolitisk redogörelse Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde BNP-tillväxt i , och .................................................. Sysselsättning, arbetslöshet och löneutveckling ................................................ De tre scenarierna................................................................................................. Offentligt finansiellt sparande i och andra länder................................. Offentliga finanser 1994-2003............................................................................. Reformer för barnen 20002004 ......................................................................... Tillskott till kommuner och landsting efter 1998 .............................................. Mer pengar till vården .......................................................................................... Mer pengar till skolan .......................................................................................... Ökade resurser till rättsväsendet......................................................................... Ekologisk uthållighet resurstilldelning för några olika områden Genomsnittliga marginaleffekter i olika hushåll, 19992002 ............................ 2.1Specifikation av ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag för ............................................................................ Utgiftstak för staten............................................................................................. Den offentliga sektorns finansiella sparande...................................................... Av beslutade budgetpolitiska mål....................................................... Saldoutrymme och budgeteringsmarginal .......................................................... Utgiftstak för staten............................................................................................. 4.7Tidigare beslutade och aviserade utgifts- och inkomstförändringar samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar ....................................... Statsbudgetens utgifter 20012004 ..................................................................... Utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten 20012004............................. Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år.................... Statsbudgetens saldo och statsskulden ............................................................... Statsbudgetens saldo samt justering för större engångseffekter....................... Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande....................................... Den offentliga sektorns finansiella sparande...................................................... Den offentliga sektorns finanser......................................................................... 5.1Offentliga sektorns periodiserade skatter, offentliga sektorns inkomster enligt NR och statsbudgetens inkomster ......................................... 5.2Offentliga sektorns periodiserade skatter, offentliga sektorns inkomster enligt NR och statsbudgetens inkomster. 5.3 Antaganden och förändringar jämfört med budgetpropositionen .................... 5.4Årlig förändring av kommunalskatt 20022004 inklusive och exklusive Bruttoeffekter av regeländringar 19992004....................................................... Offentliga sektorns skatteintäkter 19992004.................................................... Fastighetsskatt fördelad på fastighetstyp............................................................ Skatt på energi....................................................................................................... Periodiserade skatter och skatter enligt NR ....................................................... Offentliga sektorns inkomster............................................................................. Statsbudgetens inkomster 20012004 ................................................................. Utvecklingen av skatteunderlaget 20002004..................................................... Skattekvoten 1999, förändring av skattekvoten 19901999 samt skattepliktiga transfereringars inverkan på skattekvoten för ett urval av Skattekvot enligt nationalräkenskaperna (NR) och periodiserad Inkomstskatt för olika årslöner 2002 ................................................................ Skattesatser för olika slag av fastigheter............................................................ Arvsskatt för olika skatteklasser........................................................................ Skattesatser för olika tobaksslag........................................................................ Skattesatser för olika alkoholslag....................................................................... Några av de vanligaste skattesatserna på energi................................................ Takbegränsade utgifter och 2002 per utgiftsområde ............................... 6.4Konsekvensberäkning av utgifterna på utgiftsområden för åren 6.5Förändring av takbegränsade utgifter mellan budgetpropositionen för 2002 och ekonomiska vårproposition................................................. Utgifter 19972004, utfall 19972001, prognos 2002, beräknat 20032004 (miljarder kronor)............................................................................ Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter 19972004. Utfall 19972001, prognos 2002 och beräknat 20032004 .............................. Ökningar och minskningar av anslag ................................................................ Ökningar och minskningar av anslag ................................................................ 8.2Resultat före extraordinära poster i kommuner och landsting Årets resultat i kommuner och landsting.......................................................... Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2002-200.......................... Utgiftstaken som andel av BNP 19972004....................................................... Utgiftstaket i miljarder kronor 19972004......................................................... 1.3Styrräntan för svenska , amerikanska och Investeringar i kunskap........................................................................................ Antalet sysselsatta 19942002 ............................................................................. Antalet öppet arbetslösa 19942002 ................................................................... 1.7Förändring av justerad disponibel inkomst vid en halvering av arbetslösheten i olika inkomstgrupper................................................................ 1.8Helårsekvivalenter och totala socialbidragskostnader-prognos fram Andel sjukskrivna längre än och förtidspensionärer........................... Statsbudgetens saldo 1990-2004.......................................................................... Statsskulden i miljarder kronor och som andel av BNP.................................... Mervärdesskatt uppdelad efter användning........................................................ 5.4Hushållens konsumtionsutgifter för bilar och sällanköpsvaror samt för 5.5 Kommun- och landstingsskatter ......................................................................... 6.1Större utgiftsförändringar mellan statsbudgeten och 1.1Uthållig tillväxt och rättvisa går mot sitt slut. Stora reformer har kunnat genomföras inom uppsatta budgetmål. Sparandet i de offentliga finanserna har överstigit uppsatta mål. Utgiftstaken har hållits. Målet om en halverad öppen arbetslöshet har uppnåtts. Givna löften har infriats. Sysselsättningen har ökat och mer resurser satsats på utbildning. Jämfört med 1998 bedöms 240 000 fler personer vara sysselsatta 2002. Högskolan expanderar med omkring 100 000 platser . Den öppna arbetslösheten har halverats. Målet att halvera den öppna arbetslösheten klarades . har antalet personer i arbetsmarknadspolitiska program minskat kraftigt. Fler har anställts i skolan, vården och omsorgen. Den kommunala sektorn beräknas 2002 omsluta mer än vad den gjorde 1998. Antalet anställda i kommuner och landsting ökar med 40 000 personer. Därtill har tiotusentals jobb tillkommit i den privata sektorn vilka finansieras med offentliga medel. Barnbidraget har höjts till , studiebidraget likaså. Flerbarnstilläggen har höjts i motsvarande mån. Maxtaxa har införts på dagis och fritids. Nästan samtliga kommuner har valt att införa maxtaxan. Med maxtaxan betalar ingen mer än för en plats i barnomsorgen. Barn till arbetslösa och till föräldralediga har numera rätt till plats i förskolan. Pensionerna har höjts och bostadstillägget har ökat. Pensionen räknas numera upp med det Bostadstillägget för pensionärer har höjts från till av bostads- kostnaden. Stora avbetalningar har gjorts på statsskulden. beräknas statsskulden minska med . Den offent- liga sektorns nettoskuld har eliminerats och istället blivit en nettoförmögenhet. Därutöver har det varit möjligt att genomföra en rad andra reformer. Stora satsningar har gjorts för att skapa ett ekologiskt hållbart samhälle. Det sker genom satsningar på t.ex. miljöforskning, miljö- övervakning samt skydd av biotoper och bio- logisk mångfald. Den gröna skatteväxlingen fortsätter. Biståndet har höjts. Jämfört med 1998 har biståndet höjts . Studenterna har fått bättre villkor. Studie- stödssystemet har förbättrats. Arbetslöshetsförsäkringen har förstärkts. Golvet och taket i a-kassan har höjts. Bevisreg- lerna för att få arbetsskadeersättning reformeras. De äldre har prioriterats. Förbehållsbelopp och maxtaxa inom äldreomsorgen har införts. Högkostnadsskydd i tandvården införs. Skatten har sänkts. Skattesänkningar riktade mot låg- och medelinkomsttagare har genom- förts. Företagsskatterna och fastighetsskatten har sänkts. Den ekonomiska utvecklingen under mandat- perioden har varit förhållandevis god. Den genomsnittliga ekonomiska tillväxten blev . kom däremot att präglas av en kraftig nedgång i den internationella konjunkturen. till 1998 hade dock skapat ett utrymme för att möta nedgången med en expansiv politik. Trots att tillväxten 2001 endast blev är arbetslösheten fortsatt låg som de offentliga finanserna visar överskott. beräknas tillväxten öka till för att 2003 stiga till . Tillväxten gynnar hela . Det kom- munala utjämningssystemet bidrar till att alla kommuner och landsting i får del av den ekonomiska utvecklingen. Den regionala klyvningen motverkas. Men, detta är inte tillräckligt. är ett land som präglas av allt för stora klyftor och av otrygghet. Reformagendan för framtiden ligger fast. skall präglas av uthållig tillväxt och rättvisa. Klyftorna skall minskas. krävs såväl ekonomisk som politisk uthållighet. Den ekonomiska politiken är fortsatt inriktad på att motverka konsekvenserna av den svaga internationella utvecklingen och att stärka långsiktiga tillväxtförmåga. Tre uppdrag står i fokus: grund i form av låg inflation och sunda offentliga finanser. kan därför möta den svaga internationella konjunkturen med offensiva insatser för att värna tillväxt och sysselsättning. De budgetpolitiska målen ligger fast. Utgifts- taken skall . Överskottet i de offentliga finanserna skall vara av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. skall aldrig mer halka ner i det budgetmoras som landet befann sig i 1994. Högst upp på dagordningen står kampen för jobben. Uthållig tillväxt, hög sysselsättning och låg arbetslöshet är grunden för välfärden. Trots den svaga internationella ekonomiska utvecklingen har sysselsättningen utvecklats relativt väl och arbetslösheten hållits nere. Antalet varsel om uppsägningar ökade dock , men minskar . Antalet nyanmälda lediga platser har minskat något. För att hålla tillbaka en ökning av arbetslösheten görs därför stora insatser genom såväl skattesänkningar som ökade resurser för att 1.1.1Fortsatt ordning och reda i svensk kunna anställa fler inom vården, skolan och är en liten och öppen ekonomi. Svensk ekonomi påverkas därför i betydande grad av omvärlden. kom att präglas av den kraftiga nedgången i den internationella konjunkturen som förstärktes av terrordåden i . Saneringspolitiken till 1998 hade dock skapat ett utrymme för att möta nedgången med en expansiv finanspolitik. Trots att tillväxten 2001 stannade vid är arbetslösheten fortsatt låg som de offentliga finanserna visar överskott. har positiva ekonomiska tecken börjat synas i och delar av . Återhämtningen i den internationella konjunkturen förväntas ta fart vilket även påverkar den svenska ekonomin. beräknas tillväxt öka till för att 2003 stiga till . är dock osäkerheten om den internationella ekonomiska utvecklingen stor. Med ordning och reda i svensk ekonomi står starkt. Den ansvarsfulla ekonomiska politiken har skapat en stabil makroekonomisk som insatser görs för att hålla nere arbetslöshetsnivån måste stor kraft också ägnas åt målet att av befolkningen skall vara sysselsatta på den reguljära arbetsmarknaden . Det långsiktiga målet är full sysselsättning. Med en ökad sysselsättning läggs grunden för uppfyllande av rättvisemålet att antalet socialbidragsberoende skall halveras . De budget- politiska målen klarades. Regeringen är fast besluten att klara även de övriga uppsatta målen. genomförs ett antal reformer som stärker såväl utbudet som efterfrågan på arbetskraft. Ytterligare insatser kommer dock att krävas för att regeringens och sysselsätt- ningsmål skall nås. En central uppgift är också att bryta den utveckling som innebär att allt fler människor slås ut från arbetsmarknaden genom sjukdom eller förtidspension. Satsningar på det ekologiskt hållbara samhället skapar nya jobb och ökar det svenska närings- livets konkurrenskraft. 1.1.3Reformer för rättvisa och trygghet utformas innehåller denna proposition riktlinjer Välfärden skall fortsätta att byggas ut. Maxtaxa har införts i barnomsorgen, föräldraförsäkringen är förlängd och ett ytterligare steg i den särskilda satsningen på personalförstärkningar i skola och fritidshem tas . kommer reformeringen av arbetsskadeförsäkringen att träda i kraft, liksom högkostnadsskydd i tandvården för de äldre samt förbehållsbelopp och maxtaxa i äldreomsorgen. Regeringen avser att även höja ersättningen i arbetslös- hetsförsäkringen 2002 under förutsättning att det statsfinansiella läget så tillåter. Efter valet kommer en rad reformer att genomföras. utökas studiebidraget och biståndet höjs. Taken höjs i socialförsäkringarna under förutsättning att det statsfinansiella läget så medger. Det sker satsningar på infrastruktur och ökat bostadsbyggande som hälso- och sjukvården, rättsväsendet och skolan tillförs ökade resurser. Ett system för individuell kompetensutveckling införs. Inkomstpröv- ningen av änkepensionerna slopas. Sammantaget handlar det om reformer på ca . tillförs ytterligare resurser till vården, förskolan och skolan. Biståndet höjs ytterligare. Rättsväsendet får ökade resurser. Nya satsningar görs på infrastruktur, miljö och bostäder. Sammantaget handlar det om ytterligare reformer på . fortsätter den offentliga skulden att minska. har sjukfrånvaron ökat dramatiskt. Denna utveckling måste vändas. Regeringen har i budgetpropositionen presenterat ett elvapunktsprogram för ökad hälsa. Detta följs löpande upp. Individen skall ställas i centrum. Ingen skall passivt behöva gå sjukskriven i månader. Arbetsvillkoren måste förbättras och ohälsan i arbetslivet måste minskas. Särskilt kvinnors villkor skall uppmärksammas. 1.1.4En politik för fortsatt samarbete Regeringen har under hela mandatperioden arbetat för att skapa största möjliga parlamen- tariska uppslutning för en politik för full sysselsättning. I och med beslut om en ny ordning för hur de ekonomiska vårpropositionerna skall för den ekonomiska politiken och budget- politiken. Finansplanen är regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken. Den ekonomiska vårpropositionen bygger på budgetproposition om vilken det finns en överenskommelse mellan den social- demokratiska regeringen, och . Därmed finns en politisk majoritet för riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som är inriktade på full sysselsättning, ett offentligt överskott om av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel och prisstabilitet. Samarbetet har berört fem områden ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jämställdhet samt miljö och innefattat både konkreta förslag och långsiktiga åtaganden . Dessa överenskommelser bekräftas med denna vårproposition. Träffade uppgörelser fullföljs. präglades av en kraftig internationell konjunkturnedgång. Trots en kontracyklisk finanspolitik i medförde den inter- nationella nedgången att den svenska tillväxten stannade på låga . Den svaga utvecklingen under senare delen av och början av innevarande år gör att tillväxten hamnar på för att stiga till . Den internationella konjunkturen var mycket svag 2001. I OECD-området noterades den svagaste utvecklingen . Djupet i nedgången påverkades bl.a. av ett markant globalt bakslag för den tidigare snabbväxande sektorn för informations- och kommunikationsteknik (IKT). Den snabba avmattningen i världsekonomin kom att förlängas av terrorattackerna i . finns det dock allt fler tecken på en vändning i världskonjunkturen, även om det kvarstår risker för motgångar. Sammantaget förutses den globala tillväxten uppgå till och till ca 4 En avgörande faktor för återhämtningen i världsekonomin är den kraftfulla omläggningen, framför allt i , av den ekonomiska politiken i expansiv riktning. I förutses BNP-tillväxten uppgå till med hushållens konsumtion som den främsta drivkraften. förutses tillväxten tillta och uppgå till då både inhemsk efterfrågan och export bedöms utvecklas starkt. I EU fortsatte konjunkturavmattningen mot slutet av . Särskilt påtaglig var den i . BNP-tillväxten i bedöms uppgå till . förutses BNP-tillväxten uppgå till , då även konsumtion och investeringar blir viktiga drivkrafter. Såväl som bedöms därmed tillväxten i bli något lägre än den svenska.