prop · GQ0330 · 2002-12-19 00:00:00 — Detta har lett till att i samverkan med och några universitet och högskolor, med kompetens på området hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete bland äldre, planerat en kurs om 5 poäng. Kurser har genomförts på och på och ytterligare en kurs kommer att genomföras vid . För personer handlar folkhälsoarbetet oftast om samma förebyggande insatser som för yngre och medelålders. För perso- ner är målet främst att skapa förutsättningar för god livskvali- tet trots sviktande hälsa. Flera kommuner har fattat tydliga politiska beslut om förebyggande in- satser riktade till friska äldre. Några kommuner har anställt s.k. äldre- samordnare eller liknande. Dessa personer har visat sig vara betydelse- fulla för utvecklingen av det hälsofrämjande arbetet bland alla befolk- ningsgrupper, inte bara bland äldre. Även folkhälsoråd har inrättats i de flesta kommuner. Studiecirklar har utgjort en viktig del av de aktiviteter som anordnats, främst av pensionärsorganisationerna. Flera cirklar har handlat om åldrandet och om hur man kan må bättre . Kommunernas arbete bland äldre har ofta skett inom ramen för äldre- omsorgens organisation. Det har således ofta varit vård- och omsorgsper- sonalen som på olika sätt engagerats i den hälsofrämjande verksamheten för både friska äldre och äldre i behov av vård och omsorg. Det har dock visat sig att friska äldre ibland inte har varit intresserade av dessa aktivi- teter eftersom det har uppfattats som att aktiviteterna primärt varit avsedda för personer med behov av vård och omsorg. Många har också ryggat tillbaka för att bli föremål för äldreomsorgens insatser. Kommunernas och landstingens pensionärsråd har ofta varit sam- arbetspartners i planeringen av aktiviteter. Andra viktiga samarbetspart- ners har varit pensionärsorganisationer, studieförbund, Röda Korset, kyr- kan, idrottsföreningar, hembygdsföreningar, konstföreningar och andra intresseföreningar. Pensionärsorganisationerna har genomfört ett flertal sociala aktiviteter som exempelvis musikstunder, teater, föreläsningar och stavgång. Väntjänstens syfte är att försöka bryta ev. ensamhet och isolering genom att besöka äldre i deras hem. Må bra på äldre dar är exempel på ett samverkansprojekt som finns på flera orter i en kommun. 2002/03:30 Kommunen, pensionärsorganisationerna, studieförbunden, Svenska kyr- kan, Röda korset och sjukvårdsdistriktet samverkar kring utveckling av stödjande miljöer för nyblivna pensionärer och änkepersoner. Man bedri- ver uppsökande verksamhet, håller föreläsningar om åldrande och äldres hälsa samt ger stöd och stimulans till medarbetare inom vård och omsorg. har försök med frivillig medverkan i omsorgens verksamheter genomförts i ett flertal kommuner. Mer än 100 olika akti- viteter har organiserats och innehållet har haft stor spännvidd, alltifrån högläsning, kortspel och kaffestund för några till underhållning och fes- ter för många. har genom nätverket för folkhälsoarbete bland äldre kunnat ge stöd och stimulans för utveckling i några kommuner. Enligt institutet bedrivs många intressanta lokala verksamheter men de får inte alltid den genomslagskraft som vore önskvärt. beror detta på begränsade ekonomiska resurser, ibland på organisationen av folkhälso- arbetet. För att vidmakthålla verksamheten gäller det att bygga upp en struktur och organisation som är anpassad till lokala förhållanden. Bland de särskilda stimulansbidragen finns ett antal projekt med inriktning på hälsofrämjande insatser, se vidare Nya försök och initiativ. Regeringen avser att överlämna en proposition till om mål för folkhälsan där äldres hälsa kommer att uppmärk- sammas. 5.4.5Nya försök och initiativ Sammanfattning och bedömning: Regeringen har avsatt stimulans- bidrag dels för att uppmuntra utveckling och nytänkande inom vård, omsorgs- och serviceverksamhet bland äldre, dels till försök för vida- reutveckling av redan befintlig verksamhet. Mer än 200 lokala projekt har genomförts. Kommuner, landsting och frivilligorganisationer har, enskilt eller i samverkan, utvecklat idéer och försöksverksamheter för att på olika sätt förbättra insatserna för äldre människor. Projekt har bedrivits inom områden som information och telefonupplysning, informationsteknologi för äldre, brukarinflytande, kvalitetsutveckling, demensvård, vård för äldre med psykisk ohälsa, äldre invandrare, sociala aktiviteter och kultur, vård i livets slut, hälsofrämjande insatser samt generationsprojekt. Några projekt har resulterat i att man kunnat upptäcka psykisk ohälsa hos äldre i ett tidigt skede och i att samarbetet mellan olika vård- organisationer ökat genom hälsofrämjande och förebyggande insatser samt möjligheter för den äldre och de anhöriga att bli mer delaktiga i vård och behandling. Fler mötesplatser har tillkommit där både yngre och äldre, anhöriga och frivilliga samt personal inom kan mötas och delta i aktiviteter. Personal inom äldreomsorgen har utbildats i frågor kring religion och möten mellan olika kulturer. Rapporter från projekten visar på positiva effekter och erfarenheterna från utvecklingsarbetet kommer i många fall att tillvaratas inom den ordinarie verksamheten. Resultatet av satsningen påvisar ett fortsatt behov av utvecklingsarbete inom områdena brukarinflytande, det sociala innehållet i äldreomsorgen, insatser för äldre med psykisk ohälsa och Skr. 2002/03:30 personer med demenssjukdomar och deras anhöriga samt särskilt anpassad äldreomsorg till personer med utländsk bakgrund. avsattes till försöksverksamheter i kommuner och landsting. Syftet var utveckling och nytänkande inom vård-, omsorgs- och serviceverksamheter för äldre personer. Med stimulansbidraget avsåg regeringen att uppmuntra att nya idéer utvecklades och prövades samt att vidareutveckla redan befintlig verksamhet. Avgörande var att stödet avsåg att skapa förutsättningar för verksamhetsutveckling över hela landet. Intresset för att få ta del av projektbidragen var mycket stort. Cirka 1 100 intresseanmälningar inkom . Stöd har utgått till kommuner, landsting, pensionärs- och frivilligorga- nisationer samt till anhörigföreningar. Stor vikt har lagts på att projek- ten/försöksverksamheterna har riktat sig direkt till de äldre och att pro- jekten haft ett brukarperspektiv. Totalt har 202 projekt fått bidrag med ca . Projekten har löpt på 1 till 3 års tid beroende på innehåll och syfte med projektet. Tabell 2 Projekten är fördelade på följande områden: (miljoner kr) IT- i vård och omsorg Äldre invandrare samt integration Sociala aktiviteter och Kultur Vård i livets slut Medlen har fördelats geografiskt så att har gått till län, till , till , 10 pro- cent till de fyra norrlandslänen, till övriga län och till nationella projekt. Drygt hälften av projekten har kommuner eller landsting som huvud- man, övriga har en organisation, förening eller stiftelse som huvudman. En stor del av dessa projekt är samverkansprojekt mellan kommuner, landsting och frivilligorganisationer. De särskilda medlen för utvecklingsarbete har stimulerat till kreativitet och förnyelse. Att man i nya konstellationer, t.ex. frivilligkrafter och kommun tillsammans utvecklar nya idéer, kan leda till förändringar även Skr. 2002/03:30 om man inte får de pengar man önskar. En viktig del av förnyelseprocessen är det intresse som skapats på nationell nivå. Man kan lättare engagera andra aktörer om det finns ett nationellt intresse. Det har också varit viktigt att ha en regelbunden kon- takt med projekten, visa intresse för vad som pågår och stödja och hjälpa framför allt när det gäller frågor om utvärdering och uppföljning. De tjugotal nätverksträffar som hållits under projekt- tiden har varit uppskattade och efterfrågade. Flertalet projekt startades först mellan och . Det finns flera förklaringar till denna fördröjning på såväl nationell som lokal och regional nivå. Regeringsbesluten om villkoren för det stat- liga stödet togs . Därefter har det fordrats ett omfattande lokalt och regionalt förberedelsearbete. Tid för upphandling, personalrekrytering samt i vissa fall kapacitetsbrister har bidragit till att starten skett först . I praktiken har detta inne- burit att de flesta projekt fått mindre än på sig för att genomföra sina idéer. Många har och begärt förläng- ning för att hinna genomföra utvärderingar m.m. En erfarenhet för fram- tida satsningar är att det krävs planeringstid på upp emot från det att ett riksdagsbeslut fattas till att medel kan börja användas på lokal nivå. Nedan följer exempel på utvecklingsarbeten och försöksverksamheter som genomförts med hjälp av de statliga stimulansbidragen. Flera kommuner har startat informationscentrum dit äldre kan ringa och få upplysning och rådgivning i frågor kring vård och omsorg. samverkar kommunen med frivilligorganisationer men även med landsting och högskolor. Vid ett informationscentrum har service erbju- dits med hjälp av öppna telefonlinjer, med en webbplats med information och möjlighet att skicka e-post samt bildtelefoni. och i bedriver med hjälp av stimulansmedlen, en mycket aktiv och uppskattad stödtelefons- verksamhet för personer med demenssjukdomar och deras anhöriga. Jou- rerna har tillsammans haft upp till 600 samtal enligt uppskatt- ningar som gjordes . Dessa verksamheter har fått fortsatt bidrag . har fått stimulansbidrag för att utveckla och bygga upp lokala anhörigföreningar i landet och bedriva råd och stödverksamhet. Kunskaper om hur man använder datorer och internet saknas ofta hos dem som inte fått möjligheter att lära sig denna teknik via arbetet. I samband med FN:s äldreår 1999 genomfördes på initiativ av regeringens Äldreprojekt (SeniorNet ), och biblioteken en Seniorsurfdag på 375 bibliotek. Över 30 000 pensio- närer besökte sitt lokala bibliotek för att få en introduktion i användandet av datorer och Internet. En ny och mer omfattande Seniorsurfdag genom- Skr. 2002/03:30 fördes , även då med cirka 30 000 besökare på bibliotek och beslutade regeringen att uppdra åt att genomföra en kunskapsinventering inom området Äldre och IT. Kom- missionen lämnade sin rapport . I rapporten konstaterar man att introduktion och utbildningsinsatser i första hand behövs för att främja användningen av IT bland äldre. I gruppen 65 har 12 pro- cent tillgång till Internet i hemmet. Av dem som saknar tillgång till IT i hemmet uppger att de inte ser någon nytta eller saknar intresse för IT i detta skiljer sig dock inte äldre från yrkesaktiva. IT- kommissionens slutsats är att en stor del av dem som inte ser nytta eller saknar intresse inte har intoducerats till IT. Insatserna bör därför i första hand riktas mot att ge en introduktion till så många som möjligt för att öka användingen av IT bland äldre. föreslår att främst folkbiblioteken ges resurser för att bidra till introduktionen till IT för dem som så önskar. En del av stimulansbidraget som anslagits för särskilda initiativ har använts till satsningar på IT-utbildningar för äldre. Utbildningsprojekt som vänder sig till äldre personer med funktionshinder, äldre personer med annan kulturell och/eller språklig bakgrund eller äldre som bor i glesbygd och som därför har svårt att delta i IT-utbildning har fått bidrag. De fem pensionärsorganisationerna har fått bidrag för att utbilda sina medlemmar i datoranvändning . De metoder som prövas i projekten växlar från individuell hemunder- visning med hjälp av anpassade datorer och specialprogram, individuell handledning på ett IT-café i tätorten till gruppundervisning på ett servi- cehus eller i ambulerande former. IT i vård och omsorg Flera projekt har fått bidrag för att stimulera utvecklingen av uppbygg- nad och implementering av IT inom vård och omsorg. Som exempel kan nämnas ett regionalt projekt där man undersöker möjligheterna att tillämpa modern informations- och kommunikationsteknik i uppsökande och förebyggande tandvård för äldre. Genom att skapa möjligheter till bildöverföring och dialog med specialist på tandkliniken hoppas man kunna säkerställa kvaliteten vid bedömningen och undvika onödiga transporter. Några projekt arbetar med informationsöverföring mellan olika yrkes- grupper. Exempelvis har vårdbiträden inom och distrikts- sköterskor inom hemsjukvården prövat mobiltelefoner, datoriserad akt- dokumentation och digital kamerautrustning i ett geografiskt spritt område. Ett IT-baserat anhörigstöd inom hemsjukvården prövas också. Ett tjugotal projekt med fokus på delaktighet och inflytande inom äldre- omsorgen handlar bl.a. om nya former för inflytande på en mera övergri- pande nivå, utveckling av brukarstyrelser vid särskilda boendeformer samt nya försök att utveckla den enskildes inflytande vid behovsbedöm- ning och genomförande av hemtjänstinsatser. Som exempel kan nämnas ett försök med äldreting. medborgare och kommun- och landstingspolitiker som samla- des runt temat Hur skapar vi trygghet i äldrevården? de äldre tillfälle att föra fram synpunkter till sina kommun- och lands- tingspolitiker genom samtal, debatt och utfrågningar. som redovisas från tingen är genomgående mycket positiva. Några projekt har inriktats mot på att stärka de äldres inflytande och resurser så att de aktivt kan påverka sin vardag och bo kvar hemma så länge de själva vill. Ett exempel är tillskapandet av äldreråd med bred representation av brukare, pensionärs- och frivilligorganisationer. är delaktigt i alla beslut om förändringar i den lokala äldreomsorgsverk- Andra projekt syftar till ökat brukarinflytande inom de särskilda boen- Försök har gjorts att utveckla en styrelse med de boende i I uppdraget har ingått att ta fram en verksamhetsidé och en verksamhetsplan samt att ta fram rutiner för uppföljning av verksamheten och för regelbunden förankring av verksamheten hos de boende eller deras representanter, anställda, berörda politiska organ samt berörda pen- Projekt som mera specifikt rör den enskildes inflytande över hem- tjänstens insatser är exempelvis ett försök med tidsbank. bär att den enskilde förfogar över en tidsbank motsvarande de insatser som beviljats för en bestämd tidsperiod. Den enskilde ges på detta sätt ökat inflytande över när insatserna ska ges men får också ökat inflytande över vad som ska göras. Man kan byta ut beviljade insatser mot andra aktiviteter förutsatt att anhöriga eller någon annan ställer upp och utför den beviljade insatsen. Den enskildes frihet att inom vissa ramar själv bestämma vad som skall göras och när i tiden innebär också ökade möj- ligheter för vårdbiträdena att själva planera, ta ansvar och genomföra insatserna i samråd med den enskilde. Flera projekt har fokus på kvalitetsutveckling. Ett av projekten är en omfattande kvalitetsutbildning för nyckelpersoner i kommunerna. rig för projektet är . varit att ge gedigna kunskaper om effektiva strategier, metoder och hjälpmedel att tillämpa i verksamhet för att nå god tillfred- ställelse hos kommuninnevånarna samt hög kostnadseffektivitet. ningens innehåll har också en stark koppling till all- männa råd om kvalitetssystem inom omsorgerna om äldre och funktions- hindrade (SOSFS 1998:8). 200 personer har genomgått utbildningen och 106 kommuner har varit representerade i kurserna. Ett annat exempel handlar om att utveckla kvaliteten i vårdkedjan för Skr. 2002/03:30 äldre med komplex problembild och många diagnoser. har bildats med ansvariga för sjukvård, primärvård och sjuk- husvård vilka ansvarar för en strategisk utveckling av vårdflödena. har tillsammans med tagit fram riktlinjer för bra mun- och tandvård för äldre med behov av vård och omsorg. Riktlinjerna är avsedda att användas av både vård- och tand- vårdspersonal i praktisk verksamhet och i utbildning. Några försök har gjorts med att inrätta s.k. demensteam för att förbättra möjligheterna för personer med demenssjukdom att bo kvar hemma längre, bl.a. genom att stödja anhöriga. Ett demensteam leds av en demensläkare samt personal både från landsting och kommun. Teamet samordnar och genomför demensutred- ningar gemensamt med primärvården, ger stöd och råd till anhöriga och personal, genomför utbildningar till personal samt samverkar med biståndsbedömare kring en samordnad vårdplanering. Ett annat demens- team består av en hemtjänstgrupp som enbart arbetar med personer med demenssjukdom som bor i ordinärt boende och personal från dagverk- samhet och korttidsvård. Genom samverkan kan en högre grad av kontinuitet uppnås och därmed en ökad trygghet för både anhöriga och den vårdade. Ett annat exempel är en avlösningsverksamhet som utgår från en dagverksamhet och ett gruppboende. Avlösning erbjuds mycket flexibelt utifrån de anhörigas individuella behov och hjälp har kunnat ges med mycket kort varsel. Bland övriga projekt kan nämnas en ge personal i demensomsorg stöd i att upptäcka smärta hos personer som har svårt att kommunicera. Vidare har information om demens på våra vanligaste invandrarspråk tagits fram både i skriven form, på kassett och via en videofilm. har producerat en skrift med information och handledning till poliser som har kontakt med demenssjuka personer som har svårt att hitta hem. Barn på mellanstadiet har fått information om demenssjukdomar, vilket blev mycket uppskattat och har lett till att mate- rialet som användes har tryckts i bokform av spridning. Flera av projekten har varit mycket lyckade och lett till att verksamhe- ten permanentats. Äldre med psykisk ohälsa Äldre med psykisk ohälsa har varit ett prioriterat område för stimulans- bidraget. Några projekt har bedrivit uppsökande och kartläggande verksamhet bland äldre. Genom föreläsningar, öppen mottagningsverksamhet och informationssatsningar i ett närområde har allmänheten informerats om psykisk ohälsa bland äldre. Vidare har man försökt nå äldre personer med depression genom att utbilda personal och frivilliga samt med upp- De äldre har därvid erbjudits stöd och behandling. Några projekt har vänt sig till äldre med behov av krisstöd. 2002/03:30 har innehållit bl.a. samtalsstöd för äldre med psykisk ohälsa, stöd till änkepersoner samt relationssamtal för äldre makar. Äldre med psykisk ohälsa som bor i sin ordinarie bostad är ofta i behov av stöd från samhället. Specialstödteam med undersköterskor och vårdbiträden har gett sådant stöd i ett projekt och en särskild besöksgrupp för äldre med psykisk ohälsa har prövats i ett annat projekt. Genom forskning är det känt att äldre personer med psykisk ohälsa har sämre livskvalitet än andra äldre. Inflytandet över den egna livssituatio- nen är också sämre än för övriga äldre. Några modeller för bättre delak- tighet och inflytande har utvecklats och prövats bl.a. genom individuell behovsinventering, inrättande av individuella vårdplaner och regelbun- den handledning av personal. I ett projekt har samverkan mellan kommun, primärvård och psykiat- risk verksamhet utvecklats i syfte att bättre kunna uppmärksamma och möta äldre med psykisk ohälsa/sjukdom. Man har arbetat med hälso- främjande och förebyggande insatser samt skapat möjligheter för den äldre och dennes närstående att bli delaktiga i och kunna påverka vård och behandling. Resultat av projektet visar att man i viss mån har kunnat möta den psykiska ohälsan hos äldre i ett tidigt skede och att samarbetet mellan olika vårdorganisationer har ökat. Projektet har permanentats och utvecklingsarbetet kommer att fortsätta i ordinarie verksamhet. Integration av äldre invandrare Allt fler äldre har utländsk bakgrund. Många vill och behöver tala sitt modersmål och umgås med andra med liknande erfarenheter och kultu- rell bakgrund. De kan ha behov av särskilda stödinsatser för att ges möj- lighet att leva ett gott liv på egna villkor. Många av projekten har prioriterat hälsofrämjande åtgärder och sociala aktiviteter för olika språkgrupper. Kartläggningar och uppsökande verk- samhet bland äldre invandrare har genomförts för att få underlag för utveckling av olika stödåtgärder. Kommunikationssvårigheter uppstår när det inte finns något gemensamt språk mellan den äldre och personal. I ett projekt har en metod för kommunikation i vardagliga omvårdnads- situationer utvecklats. Metoden har prövats på några geriatriska avdel- ningar. Slutsatserna är att patienter med annan bakgrund än den svenska i mycket liten utsträckning får förståelse för sitt behov av att få en vård som är anpassad till deras religiösa och/eller kulturellt betingade behov och att personalen inte uppmärksammar dessa behov. Projektet har bidragit till att utbildning av personal kring religion och kulturmötes- frågor har setts som viktigt. I två projekt har man fokuserat på integration mellan äldre svenskar och äldre med utländsk bakgrund bl.a. genom lokala aktiviteter för att öka kontakterna mellan medlemmar i en pensionärsorganisation och äldre personer med utländsk bakgrund. I ett annat projekt har ett nätverk skapats för stöd och utbildning till ledare som arbetar med sociala aktiviteter för äldre personer med utländsk bakgrund. I detta projekt har man också arbetat aktivt för att informera och utbilda tjänstemän och politiker om de äldre invandrarnas situation. För att man skall kunna skapa tillgängliga miljöer för alla oavsett funk- tionshinder krävs kunskaper om hur olika funktionshinder påverkar de För vissa funktionshinder räcker inte generell anpass- ning, utan det krävs särskilda lösningar inom vård och omsorg för att ge dessa äldre möjlighet att leva på egna villkor. Flera av de projekt som fått statligt stöd genom intitiativmedlen utvecklar kunskap och insatser för äldre med olika former av funktionshinder. Projekt med denna inriktning har riktats till äldre med Parkinsons sjukdom, äldre döva i , äldre med psoriasis, äldre synskadade, äldre med postpoliosyndrom och äldre med utvecklingsstörning. Sociala aktiviteter och kultur Över hälften av de lokala projekten inom området sociala aktiviteter och kultur har haft som mål att stärka äldres möjligheter till social gemenskap Bland de projekt som haft särskild fokus på sociala aktiviteter kan nämnas att viktiga inslag i försöksverksamheterna har varit att skapa naturliga mötesplatser i närområdet och lotsverksamhet för att hjälpa isolerade äldre att hitta aktiviteter och sammanhang. har tillkommit där både yngre och äldre, anhöriga och frivilliga samt personal inom kan mötas och delta i aktiviteter. Social samvaro och aktiviteter är viktigt även för äldre med stora Flera av projekten riktar sig till personer i särskilda Det handlar om att utveckla nya arbetssätt där indivi- duella behov och önskemål får komma fram och att skapa en givande och läkande miljö med hjälp av kultur- och naturinslag. utvecklats där personalen vid ett sjukhem ger själslig omvårdnad. samverkar också med församlingens diakoner. tare har engagerats för att tillsammans med personal och boende på kommunens äldreboenden använda kulturaktiviteter i den vardagliga omvårdnaden och ge de äldre möjligheter att utifrån sina förutsättningar IT har stått i centrum för flera generationsöverskridande projekt. Övergripande mål har varit att ungdomar ska dela med sig av sina IT- kunskaper som de får tillfälle att lära annat av den äldre gene- Även om inriktningen i stort sett har varit densamma har pro- jekten bedrivits i olika former och omfattning. Det mest omfattande pro- jektet Seniorer i skolan, levande kunskap med som huvudman har gällt skolor på sju olika orter i landet. läggande tanken har varit att med datorns hjälp återskapa mötesplatser där äldre och unga kan umgås, samarbeta och lösa uppgifter tillsammans. På varje ort har man arbetat med egna förslag och efter lokala förutsätt- ningar kring exempelvis skolresor, nutidshistoria och hembygdskunskap. Projektet har dokumenterats och kommer att utvärderas av Som exempel på "generationsprojekt" med en annan inriktning kan Skr. 2002/03:30 nämnas en satsning på fördjupad introduktion för gymnasieungdomar som feriearbetat som ledsagare åt äldre, en satsning på medverkan av äldre i förskola och skola i syfte att begränsa ungdomsvåld samt en satsning på att skapa generationsnätverk.