prop · GP03190 · 2002-06-28 00:00:00 — Enligt Kammarkollegiet intar Riks- revisionen en monopolställning och den organisation som är föremål för revisionen har inte någon möjlighet att påverka omfattningen, sättet för genomförandet eller andra faktorer som påverkar kostnaderna för revisionen. Statskontoret delar utredningens bedömning av de formella och principiella förutsättningarna för en avgiftsbeläggning av den årliga revisionen, men framhåller att om möjligheten till avgiftsuttag tas bort så leder detta till ökade utgifter på statsbudgeten. Utredningens bedömning har i övrigt inte mött några invändningar. Bakgrund: revisorers granskningsverksamhet är helt anslagsfinansierad. Även granskningsverksamhet är i huvudsak anslagsfinansierad. Men en inte obetydlig del av gransk- ningsverksamheten i praktiken närmare en tredjedel finansieras genom avgifter. Kostnaderna för den avgiftsfinansierade verksamheten uppgick till . Enligt 9 § förordningen (1998:418) med instruktion för Riksrevisions- verket skall verket ta ut avgifter för den årliga revisionen av affärsverken, vissa myndigheter med hög grad av avgiftsfinansiering samt i de statliga bolagen och stiftelserna där verket utser revisor. Motivet för den nu beskrivna finansieringsordningen för den årliga revisionen är att sådana organ som helt eller till övervägande del finansieras genom avgifter också skall bära den fulla kostnaden för sin revision. Den nu beskrivna ordningen har tillämpats /90 (prop. 1988/89:100, bilaga 15). Utredningen lämnade inget förslag såvitt avser finansieringen av verksamhet. Utredningen gjorde den bedömningen att föreskrifter om avgifter meddelade av inte skulle behöva komma i konflikt med självständighet. Att den revi- derade får betala för sin revision gäller på alla områden. Utredningen konstaterade dock att den inte hade något underlag för att beräkna storleken på eventuella avgifter eftersom kostnadsberäkningen låg inom ramen för uppdrag. Därför avstod utredningen från att lämna några förslag till föreskrifter om avgifter. har i delbetänkandet (SOU 2002:17) Riks- revisionen organisation och resurser föreslagit att granskningsverksamhet skall vara helt anslagsfinansierad. Riksdagsstyrelsen har i beslut förordat vissa principer beträffande finansieringen av . Enligt dessa principer skall den årliga revisionen vara avgiftsfinansierad beträffande affärsverk, vissa myndigheter som i hög grad är avgiftsfinansierade samt beträffande de aktiebolag och stiftelser där utser revisor. skall avgiftsfinansieringen av den årliga revisionen omfatta samtliga myndigheter under regeringen och . Vad gäller avgifts- inkomsterna skall få disponera dessa , men att de därefter skall redovisas på inkomsttitel och medel i stället anvisas över anslag. Av samma beslut framgår att effektivitetsrevision skall vara anslagsfinansierad. Skälen för regeringens bedömning: Frågan om hur granskningsverksamhet skall vara finansierad har inte närmare berörts av . Däremot har Riksdagsstyrelsen tagit ställning i frågan. De nuvarande avgifterna för den årliga revisionen framgår av en taxa beslutad av . Taxan har verket beräknat utifrån budgeterade kostnader för den årliga revisionen med tillägg för den årliga revisionens andel av de gemensamma kostnaderna för att uppnå full kostnadstäckning. De rättsliga förutsättningarna för en avgifts- beläggning av den årliga revisionen genom myndighetsföreskrifter, när den kommer att utföras av en myndighet under , är emellertid inte desamma som när den utförs av en myndighet under regeringen (jfr 8 kap. 13 § tredje stycket och 14 § andra stycket För att skall kunna besluta en taxa Prop. 2001/02:190 krävs en ändring av regeringsformen. En sådan grundlagsändring skulle dock inte hinna genomföras . Den möjlighet som återstår är att själv meddelar föreskrifter om sådana avgifter i en särskild lag. Det föreligger inget remitterat utredningsförslag som skulle kunna utgöra underlag för ett förslag om avgiftsfinansiering i enlighet med de principer Riksdagsstyrelsen förordat. Regeringen har inte heller något underlag att beräkna storleken på avgifter för den årliga revisionen eftersom de organisatoriska frågorna kring bildandet av är föremål för utredning och några slutliga kostnadsberäkningar ännu inte har tagits fram. Regeringen avser att återkomma till med de förslag som krävs för att det skall vara möjligt att genomföra de av Riksdagsstyrelsen fastställda principerna för en avgiftsfinansiering av den årliga revisionen. I sammanhanget skall nämnas att vad som sagts om de rättsliga förutsättningarna för avgifter för revisionen inte berör rätt att ta betalt för medverkan i internationellt samarbete (se avsnitt 7.4.1). I de fallen är det fråga om att ta betalt för frivilligt efterfrågade tjänster. 7.7Frågor där regeringen inte lämnar förslag Vad gäller vissa frågor som har samband med inrättandet av Riks- revisionen saknar regeringen möjlighet att lämna förslag. Det gäller bestämmelser om arvoden för ledamöter i styrelsen för , undantag från möjligheten att överklaga tjänstetillsättningsbeslut, bestämmelser rörande internrevisionen för Stiftelsen samt bestämmelser om delårsrapport för . När det gäller arvoden så regleras det för revisorer i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Regeringen föreslår endast att revisorer byts ut mot styrelsen för (se 1 § förslaget till ändring i denna lag). Bestämmelsen får under riksdagsbehandlingen av lagstiftningsärendet kompletteras med uppgifter om arvoden för ledamöterna. Överklagande av tjänstetillsättningsbeslut regleras i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och myndigheter. Enligt lagens 3 § får beslut om tillsättning av tjänsten som kanslichef hos revisorer inte överklagas. Regeringen föreslår endast att detta undantag från överklagande- möjligheten tas bort (se 3 § förslaget till ändring i denna lag). I den mån det hos kommer att finnas tjänster där tillsättningsbeslutet inte skall gå att överklaga får bestämmelsen kompletteras under riksdagsbehandlingen av lagstiftningsärendet. De lagrum som reglerar internrevisionen för Stiftelsen föreslås upphävas (se förslaget till lag om upphävande av lagen [1988:46] om revision av och myndigheter m.m.). Som närmare utvecklas i författningskommentaren till upphävandet av den lagen kan bestämmelser om internrevisionen vid stiftelsen, om fastställande av revisionsplan och om samråd med tas in i stadgarna för Prop. 2001/02:190 stiftelsen. Om skall lämna delårsrapport bör detta beaktas vid utformningen av 12 § första stycket 3 förslaget till lag med instruktion för . Regeringens förslag: Reglerna skall träda i kraft . Skälen för regeringens förslag: De författningsförslag som läggs fram i denna proposition skall träda i kraft när inrättas. Detta sker (bet. 2001/02:KU25; rskr. 2001/02:238). Regeringens bedömning: Några kostnadsberäkningar eller andra kon- sekvensbeskrivningar av principbeslut behöver inte redovisas. Skälen för regeringens bedömning: I föreliggande proposition lämnar regeringen författningsförslag till ett av fattat principbeslut för en förändrad revision under . Med hänsyn till ärendets karaktär att utforma ett regelverk utifrån ett av fattat principbeslut har regeringen ansett att några särskilda konsekvensbeskrivningar av beslutet inte behövs. 10.1Förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen Förslaget har behandlats i avsnitt 6.1.8. Bestämmelsen innebär att riksrevisorerna gemensamt eller var för sig kan väcka förslag hos i frågor som rör organets kompetens, organisation, personal eller verksamhetsformer. I 10 § andra stycket lagen med instruktion för föreslås en föreskrift om att riksrevisorerna skall samråda med varandra innan någon av dem gör en sådan framställning hos . Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.2.4. kan enligt 3 kap. 8 § andra stycket föreskriva att ett sådant organ som avses i bestämmelsens första stycke, dvs. som helt eller delvis utses av , får väcka förslag hos i andra frågor än som rör dess kompetens, organisation, personal eller verksamhetsformer. 12 kap. 7 § regeringsformen (det vilande grundlagsförslaget) framgår att styrelsen får göra framställningar hos med anledning av riksrevisorernas granskningsrapporter och revisionsberättelser. tilläggsbestämmelsen upplyses om att styrelsen vid har en Bestämmelserna om val av riksrevisor, skiljande av riksrevisor från uppdraget samt åtal mot riksrevisor och åtal mot ledamot av har behandlats i avsnitten 6.1.1, 6.1.5 och 6.2.1. Dessa ärenden bereds av . Val av ledamot av bereds dock av valberedning (se Övriga ärenden om bereds av finansutskottet (se kommentaren till tilläggsbestämmelse 4.6.2). svarar för beredningen av ärenden om som inte bereds av eller valberedning (se tilläggsbestämmelserna 4.6.1 och 7.2.2 samt 9 kap. 8 §). tilläggsbestämmelsen framgår att alla övriga ärenden bereds av Detta innefattar revision av , vilket behandlas i avsnitt 7.5 (se även 19 § andra stycket lagen med instruktion Ändringen i första och andra stycket är en följd av att det är som har i uppgift att bereda ärenden om val av riksrevisorer (se tilläggsbestämmelse 4.6.1). Däremot följer valet av ledamöter till huvudregeln för val som förrättas Det valet bereds således av valberedningen (se avsnitt Första stycket motsvarar i sak vad som föreskrivs i 8 kap. 10 § andra stycket såvitt gäller val av ombudsmän. Bestämmelsen har behandlats i avsnitten 6.1.1 och 6.1.3. För riksrevisorer gäller en mandatperiod och utan möjlighet till omval. I andra stycket anges att skall utse en av riksrevisorerna att vid sidan av sitt uppdrag som riksrevisor svara för myndighetens administrativa ledning. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.1.6. I tredje stycket anges behörighetskraven för en riksrevisor. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.1.2. Utöver denna bestämmelse gäller reglerna om jäv i 11 och 12 §§ förvaltningslagen (1986:223), jfr RÅ1983 2:89. Genom att lagen (1994:260) om offentlig anställning inte är tillämplig på riksrevisorerna (se författningskommentaren till den lagen) kommer dess bestämmelse om bisysslor i 7 § inte att gälla för riksrevisorerna. Av 12 kap. 7 § fjärde stycket regeringsformen (det vilande grundlagsförslaget) framgår att en riksrevisor som inte uppfyller behörighetskraven eller som gjort sig skyldig till allvarlig försummelse får skiljas från sitt uppdrag. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.1.1. Om annat organ än valberedning skall bereda val, skall detta anges i riksdagsordningen eller i annan lag (jfr även ändringen i tilläggsbestämmelserna 4.6.1 och 7.2.2). I första stycket slås fast att det endast är på begäran av konstitutions- utskottet som kan skilja en riksrevisor från hans eller hennes uppdrag. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.1.5. Av 12 kap. 7 § fjärde stycket regeringsformen (det vilande grundlagsförslaget) framgår att en riksrevisor som inte uppfyller behörighetskraven eller som gjort sig skyldig till allvarlig försummelse får skiljas från sitt uppdrag. I 14 § lagen med instruktion för föreslås en bestämmelse som innebär att en riksrevisor är skyldig att anmäla vissa förhållanden som har betydelse för uppdragets utförande. I andra stycket anges att riksrevisor som efterträder riksrevisor som avgått alltid skall väljas för en ny sjuårsperiod. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.1.3. Bestämmelsen har behandlats i avsnitten 6.2.1 och 6.2.2. Valbara till skall vara riksdagsledamöter och före detta riksdagsledamöter. Första stycket motsvarar med undantag för ledamotsantalet vad som Prop. 2001/02:190 gäller vid val av ledamöter till utskott. på samma sätt som vid utskottsvalen möjlighet att besluta om ett högre ledamotsantal. Val inom bereds och genomförs enligt huvudregeln i 7 kap. 1 och 2 §§, dvs. Suppleanter utses med stöd av 7 kap. 8 § till minst samma antal som de ordinarie ledamöterna och vad som är föreskrivet om de ordinarie ledamöterna tillämpas också i fråga om suppleanterna. Genom bestämmelsen i andra stycket tillförsäkras varje riksdagsparti en ordinarie plats i styrelsen. Bestämmelsen har utformats efter förebild av bestämmelserna om val av ledamöter till valberedning. För det fall någon ledamot lämnar sitt uppdrag och efterträdare skall utses kommer bestämmelserna i 7 kap. 12 § första stycket att tillämpas. Bestämmelsen i tredje stycket motsvarar vad som gäller vid val av ordförande och vice ordförande bland revisorer enligt 8 kap. 11 § andra stycket i dess nuvarande lydelse. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.2.2. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.2.3. Av 12 kap. 7 § regeringsformen (det vilande grundlagsförslaget) framgår att har undantagits från ordningen att det är riksdagsförvaltningen som upprättar förslag till anslag på statsbudgeten för och dess myndigheter. , genom dess styrelse, upprättar själv förslag till anslag på statsbudgeten för sin verksamhet. skall endast yttra sig över förslaget. Bestämmelsen har behandlats i avsnitten 6.1.5 och 6.2.1. Beslut om åtal mot riksrevisor eller mot ledamot av skall fattas av . Av 10 § lagen (1986:165) med instruktion för ombudsmän följer att det är ombudsmän som skall väcka och utföra sådana åtal. Bestämmelsen har behandlats i avsnitten 6.1.4 och 8. Ändringarna i riksdagsordningen föreslås träda i kraft i samband med inrättandet av . Enligt övergångsbestäm- melserna till 12 kap. 7 § regeringsformen (det vilande grundlags- förslaget) får välja riksrevisorer och ledamöter till styrelsen Formellt kan ett sådant val ske först sedan den nya Prop. 2001/02:190 samlats riksdagsval och beslutat om de ändringar i regeringsformen som är nödvändiga för bildandet av . Vid ett sådant val skall dock de nya bestämmelserna tillämpas. Av bestämmelsen följer vidare att vid det första valet skall bestämmelsen i 8 kap. 11 § inte tillämpas utan i stället skall en riksrevisor väljas , en och en . 10.2Förslaget till lag om revision av statlig verksamhet m.m. Bestämmelsen i första stycket innehåller en hänvisning till 12 kap. 7 § regeringsformen (det vilande grundlagsförslaget). Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.2. I andra stycket finns en informationsregel om att ytterligare granskningsuppgifter för finns i andra lagar. Se t.ex. 18 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring, 3 § hälso- och sjuk- vårdslagen (1982:763) och 2 kap. 6 § socialtjänstlagen (2001:453). Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.4.8. I tredje stycket finns en informationsregel om att det finns bestämmelser i aktiebolagslagen och stiftelselagen om rätt att förordna revisorer i statliga aktiebolag och stiftelser (se vidare kommentarerna under 10 kap. 8 § aktiebolagslagen och 4 kap. 1 § stiftelselagen). Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.4.5. I bestämmelsen anges de verksamheter som med stöd av denna lag får granskas från effektivitetssynpunkt. Den närmare inriktningen av denna granskning framgår av 4 §. Med statlig verksamhet avses en verksamhet som inte direkt behöver vara knuten till en viss myndighet utan kan avse flera myndigheters verksamheter (prop. 1973:90 s. 435). Att verksamhet och myndighet knyts samman i bestämmelsen innebär emellertid inte något annat synsätt på statlig verksamhet än det som det angivna förarbetsuttalandet ger uttryck för. granskning kan således inriktas på en verksamhet som bedrivs av en viss myndighet men också på en verksamhet som berör flera myndigheter. Punkterna 1 3 motsvarar i sak 2 § första stycket i lagen (1987:518) med instruktion för revisorer och 2 § 2 förordningen (1998:418) med instruktion för . Bestämmelserna har behandlats i avsnitten 5.4.1, 5.4.2 och 5.4.4. Uttrycket den statliga verksamheten i revisorernas instruktion har ersatts av en uppräkning av de verksamheter som omfattas. Beträffande effektivitetsrevisionen av domstolarna måste, som Lagrådet har framhållit (se avsnitt 6.4.1), stor återhållsamhet iakttas när det gäller att framföra synpunkter på det sätt på vilket en domstol organiseras och utför sin dömande verksamhet. Att Kungliga Slottsstaten och Förvaltning nämns särskilt (punkten 3) beror på att de inte ingår i den statliga förvaltningsorganisationen. Verksamheten är dock statlig. Punkten 4 motsvarar dels 2 § första stycket i lagen med instruktion för revisorer, dels 1 § första stycket i lagen (1987:519) om granskning av statliga aktiebolag och stiftelser (jämförd med förordningen [1993:958] med samma namn). Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.4.5. De bolag som får granskas enligt denna punkt är desamma som får granskas enligt lagen med instruktion för revisorer. Punkten 5 anger granskningskretsen för stiftelser. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.4.5. Den motsvarar delvis 2 § första stycket i lag med instruktion för revisorer och 1 § första stycket lagen om granskning av statliga aktiebolag och stiftelser. Det i de båda lagarna uppställda villkoret att staten som ägare eller genom tillskott av statliga anslagsmedel eller genom avtal eller på något annat sätt har ett bestämmande inflytande över verksamheten för att denna skall få granskas har dock ersatts av ett krav på att stiftelsen skall vara bildad av eller tillsammans med staten eller förvaltas av en statlig myndighet. Förebild är bestämmelserna i 9 kap. 10 § stiftelselagen (1994:1220). Bestämmelsen gör det möjligt för att granska verksamheten i samtliga stiftelser som staten medverkat i bildandet av eller som förvaltas av en statlig myndighet. Beträffande granskningskretsen är någon ändring i förhållande till gällande rätt inte avsedd. Stiftelsen , som också omfattas av denna punkt, har behandlats särskilt i avsnitt 5.4.3. Punkten 6 motsvarar i huvudsak 2 § andra stycket lagen med instruktion för revisorer och 2 § 3 förordningen med instruktion för . En utvidgning har skett i förhållande till dessa lagar eftersom även villkor kan grunda redovisningsskyldighet. Det innebär att granskningen även kan grundas på förvaltningsbeslut om hur medlen får användas och inte bara på särskilda föreskrifter om användningen (normbeslut). Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.4.6. Genom punkten 7 införs en möjlighet för att granska arbetslöshetskassornas handläggning av arbetslöshetsersättningen. Be- stämmelsen har behandlats i avsnitt 5.4.7. Arbetslöshetskassornas handläggning av arbetslöshetsersättningen regleras i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och förordningen (1997:835) om arbets- löshetsförsäkring. Granskningen kan omfatta handläggning av enskilda ärenden men även frågor som rör hanteringen av det statliga statsbidraget som arbetslöshetskassorna administrerar inom arbetslöshetsförsäkringen. Utanför granskningsområdet faller den del av arbetslöshetskassornas verksamhet som rör det rent privaträttsliga förhållandet mellan arbetslöshetskassan och dess medlemmar, t.ex. medlemskapsärenden. De uppgifter om medlemskap som förekommer i ett ärende om arbets- löshetsersättning kommer emellertid att ingå i det underlag som får granska. I bestämmelsen lämnas en uttömmande uppräkning av de myndigheter m.fl. vars årsredovisningar och delårsrapporter skall granska som årlig revision enligt denna lag. Den närmare inriktningen av granskningen framgår av 5 §. Första stycket punkten 1 behandlar årsredovisningen för staten. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.4.1. för redovisa hur statens finanser utvecklas genom uppföljning, prognoser och utfall samt redovisning och revision regleras i lagen (1996:1059) om statsbudgeten (se författningskommentaren till 47 § förslaget till lag om ändring i den lagen). Första stycket punkten 2 motsvarar 1 § lagen (1997:560) om revision av , 2 § tredje stycket lagen med instruktion för revisorer och 2 § 4 förordningen med instruktion för Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.4.1. som domstolarna inte själva lämnar någon årsredovisning, utan denna redovisning i stället redovisas genom en statlig förvaltningsmyndighet (årsredovisning), anges efter påpekande från Lagrådet domstolarna inte i denna punkt. I förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag finns för myndigheter som lyder under regeringen föreskrifter om Enligt föreskrifterna skall myndigheterna upprätta och till regeringen lämna årsredovisning, delårsrapport och Årsredovisningen, delårsrapporten och budgetunderlaget skall omfatta all den verksamhet som myndigheten ansvarar för, oavsett hur verksamheten finansieras eller i vilken form verksamheten bedrivs. Årsredovisningen skall bestå av resultatredovisning, resultaträkning, balansräkning, anslagsredovisning, finansieringsanalys samt noter. redovisningen skall även innehålla en sammanställning över väsentliga uppgifter från resultaträkning, balansräkning och anslagsredovisning, liksom uppgifter om låneram, anslagskredit samt vissa nyckeltal. årsredovisningen skall även lämnas information om andra förhållanden av väsentlig betydelse för regeringens uppföljning och prövning av I förekommande fall skall myndigheten i anslutning till årsredovisningen även lämna en sammanställd redovisning. denna redovisning omfattas av granskningen har inte ansetts behöva regleras särskilt (jfr 2 § 5 förordningen med instruktion för Riks- Första stycket punkten 3 motsvarar 2 § lagen (1988:46) om revision av och myndigheter m.m. och 2 § tredje stycket lagen med instruktion för revisorer. har behandlats i avsnitten 5.4.2 och 5.4.3. Enligt 2 § 2 lagen (2000:419) om instruktion för riksdagsförvaltningen får riksdagsförvaltningen meddela för och dess myndigheter, utom , gemensamma budget- och redovisningsföreskrifter samt föreskrifter för utnyttjande av medel som har anslagits för och dess organ. har med stöd av bestämmelsen utfärdat flera Genom 36 § riksdagsförvaltningens föreskrifter om arbetsordning för riksdagsförvaltningen (RFS 2001:2) har de förordningar, föreskrifter och allmänna råd som gäller för myndigheter under regeringen gjorts tillämpliga med några undantag även för Prop. 2001/02:190 riksdagsförvaltningen. har vidare utfärdat före- skrifter som innebär att förordningen om årsredovisning och budgetunderlag, förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring och förordningen (1994:1261) om statliga myndigheters redovis- ningssystem i allt väsentligt gäller för myndigheter, utom (RFS 2001:9, RFS 2001:10, RFS 2001:11). Första stycket punkten 4 motsvarar 2 § tredje stycket lagen med instruktion för revisorer. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.4.4. För Kungliga Slottsstaten och Förvaltning tillämpas förordningen om årsredovisning och budgetunderlag med undantag för föreskrifterna om resultatredovisning (dnr Ju2000/6333/F). Bestämmelsen i andra stycket motsvarar 2 § 6 förordningen med instruktion för . Av förordningen om årsredovisning och budgetunderlag följer att myndigheter skall lämna delårsrapport avseende av ett pågående budgetår. En sådan delårsrapport skall bestå av resultaträkning, balansräkning, anslags- redovisning samt prognos för det pågående räkenskapsåret över utfallet på anslag, inkomsttitlar och bemyndiganden samt för verksamhetens kostnader och intäkter. Att skall granska årsredovisningen m.fl. redovisnings- handlingar även för andra myndigheter och organ än som nämns i denna paragraf framgår av 1 § andra stycket. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.4.1. I första stycket första meningen anges vilken inriktning effek- tivitetsrevisionen skall ha av de verksamheter m.m. som anges i 2 §. Granskningen skall även knytas till de resultat i stort som har uppnåtts inom olika verksamhetsområden. Bestämmelsen motsvarar delvis 3 § första stycket lagen med instruktion för revisorer. Bestäm- melsen i andra meningen motsvarar 4 § andra stycket lagen med instruktion för revisorer. I andra stycket anges att resultatet av granskningen som huvudregel skall redovisas i en särskild granskningsrapport. Det överensstämmer med det rapporteringsförfarande som tillämpas av revisorer och vid effektivitetsrevision (se bl.a. 7 § förordningen med instruktion för ). På förslag av Lagrådet har bestämmelsen utformats så att inte varje granskningsärende skall rapporteras.