prop · GP03190 · 2002-06-28 00:00:00 — Den skall innefatta förvaltningsberättelse, resultaträk- ning och balansräkning. Riks- revisionsverket skall granska års- redovisningen för förvaltningen av de fonder som omfattas av denna lag. För varje räkenskapsår skall Kammarkollegiet i samråd med upprätta en årsredovisning över kapitalförvalt- ningen för de fonder som omfattas av denna lag. Den skall innefatta förvaltningsberättelse, resultaträk- ning och balansräkning. Riks- revisionen skall granska års- redovisningen för förvaltningen av de fonder som omfattas av denna lag. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2000:419) om Härigenom föreskrivs att 2, 8, 15 och 20 §§ lagen (2000:419) om instruktion för riksdagsförvaltningen skall ha följande lydelse. skall om annat inte är särskilt föreskrivet 1. upprätta förslag till anslag på 1. upprätta förslag till anslag på och dess myndigheter m.m., och dess myndigheter m.m., dock 2.meddela för och dess myndigheter utom gemensamma budget- och redovisningsföreskrifter samt föreskrifter för utnyttjande av medel som har anslagits för och dess organ, 3.handlägga frågor dels om arvoden och ersättningar till ledamöter och till företrädare i , dels om pensioner och andra förmåner till ledamöterna och deras efterlevande samt till företrädarna och deras efterlevande, 4.svara för frågor om löner och ersättningar till arbetstagare hos och dess myndigheter utom samt frågor angående pensioner och andra förmåner till dessa arbetstagare och deras efter- levande, 5. svara för frågor som rör för- 5. svara för frågor som rör för- hållandet mellan arbetsgivare och hållandet mellan arbetsgivare och och dess myndigheter samt före- och dess myndigheter samt före- träda och dess myn- träda och dess myn- digheter som arbetsgivare i arbets- digheter som arbetsgivare i arbets- tvister rörande kollektivavtal som har slutits av riksdagsförvalt- har slutits av riksdagsförvalt- 6. yttra sig över förslag till anslag på stats- skall bereda myndigheter tillfälle att framföra sina synpunkter på förhandlingsfrågor som direkt berör får till envar av myndigheter överlämna handläggningen av en avtalsfråga som är av betydelse för för att intern revision sker av för att intern revision sker av för- avse självständig granskning av förvaltningen fullgör sina ekono- miska redovisningsskyldigheter. Revisionen skall bedrivas i en- lighet med god sed för intern- revision. faststäl- ler revisionsplan för sin verk- samhet efter samråd med Riks- revisionen. Styrelsen skall pröva om förvaltningens verksamhet bedrivs effektivt och i överensstämmelse med syftet för verksamheten. 1.förslag och framställningar till , 2.målen för förvaltningens verksamhet, 3.förvaltningens årsredovisning, delårsrapport och förslag till budget för , 4. åtgärder med anledning av 4. åtgärder med anledning av och den redovisning som styrelsen lämna till enligt 7 §, 5.åtgärder med anledning av internrevisionens redovisning samt revisionsplan, 6.föreskrifter som enligt denna lag eller andra författningar får meddelas av riksdagsförvaltningen, 8.slutande av kollektivavtal med arbetstagarnas huvudorganisationer, avbrytande av annan förhandling än förhandling i tvist om avtal, lockout eller annan stridsåtgärd samt andra förhandlingsfrågor som är av principiell natur eller har större ekonomisk betydelse eller är gemensamma för och dess myndigheter, 9.anställning på chefsnivå direkt under riksdagsdirektören samt av kanslichef i utskott och , 10.frågor som avses i 4 §, 11.frågor som hänskjuts till styrelsen från rådet för ledamotsnära frågor, 12.frågor som är av större vikt eller principiell betydelse eller som riksdagsdirektören hänskjuter till styrelsen. Om revisorers revi- sionsberättelse över förvaltningens årsredovisning innehåller någon anmärkning, skall förvaltningen, inom efter berättelsens överlämnande, till redo- visa de åtgärder förvaltningen har vidtagit eller avser att vidta med Om revisions- berättelse över förvaltningens årsredovisning innehåller någon anmärkning, skall förvaltningen, inom efter berättelsens överlämnande, till redo- visa de åtgärder förvaltningen har vidtagit eller avser att vidta med anledning av anmärkningen. anledning av anmärkningen. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen Härigenom föreskrivs att 2 kap. 6 § socialtjänstlagen (2001:453) skall ha följande lydelse. Kommunen får även träffa överenskommelse med , den allmänna och länsarbetsnämnden om att, inom ramen för uppgifter, samverka i syfte att uppnå en effektivare användning av tillgängliga resurser. Kommunen skall bidra till finan- sieringen av sådan verksamhet som bedrivs i samverkan. sådan verksamhet som bedrivits i verksamhet som bedrivits i sam- samverkan med och delvis finan- verkan med och delvis finansierats rätt att ta del av de uppgifter som att ta del av de uppgifter som behövs för att granska verksam- behövs för att granska verksam- Denna lag träder i kraft . 2.20Förslag till lag om upphävande av lagen (1988:46) om revision av och myndigheter m.m. Härigenom föreskrivs att lagen (1988:46) om revision av och myndigheter m.m. skall upphöra att gälla vid utgången av juni månad 2003. Ärendet och dess beredning En enig riksdag beslutade att en sammanhållen revisionsmyndighet, , med ansvar för den statliga redovisnings- och effektivitetsrevisionen skall bildas under . har också beslutat riktlinjer för en förändrad revision under . I riktlinjerna anges vad ändringarna i riksdagsordningen, en ny revisionslag och en ny lag med instruktion för i huvuddrag bör innehålla (förs. 1999/2000:RS1, bet. 2000/01:KU8, rskr. 2000/01:116119). Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppgift att lämna förslag till författningsregler om och dess verksamhet i riksdagsordningen, i en ny revisionslag samt i en lag med instruktion för myndigheten (dir. 2001:3). Utredaren har redovisat sitt uppdrag i betänkandet Regler för (SOU 2001:97). Utredaren har informerat om sina överväganden och beaktat de synpunkter kommittén framfört. beslutade regeringen propositionen ändringar i regeringsformen (prop. 2001/02:73). I propositionen lämnas förslag till de ändringar i regeringsformen som reformen kräver. Med anledning av propositionen har antagit, som vilande, förslag till ny lydelse av 12 kap. 7 § regeringsformen (bet. 2001/02:KU25, rskr. 2001/02:328). Den nya lydelsen, i fortsättningen benämnd det vilande grundlagsförslaget, redovisas i bilaga 1. () har utarbetats en promemoria Revisionen av arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet med förslag bl.a. om att skall få granska arbetslöshetskassornas handläggning av arbetslöshetsersättningen (dnr N2002/1665/A). Regeringen lägger i denna proposition fram de lagförslag som behandlas i betänkandet Regler för och i promemorian Revisionen av arbetslöshetsersättningen och aktivitetsstödet. Betänkan- det och promemorian har remissbehandlats. En sammanfattning av betänkandet lämnas i bilaga 2. Utredningens lagförslag finns intagna i bilaga 3. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. En sammanställning över remissvaren finns tillgänglig i (dnr Fi2001/4496). En sammanfattning av promemorian lämnas i bilaga 5. Promemorians lagförslag är intaget i bilaga 6. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 7. En sammanställning över remissvaren finns tillänglig i (dnr N2002/1665/A). Samråd har ägt rum med riksdagsstyrelsens beredningsdelegation för frågor om beträffande de förslag som lämnas i denna proposition. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 8. Lagrådets yttrande finns i Regeringen har på samtliga punkter följt Lagrådets förslag. behandlar Lagrådets synpunkter i avsnitten 5.4.1, 5.4.5, 5.8, 5.9.1 och 5.9.2 samt i författningskommentaren. Därutöver har regeringen gjort vissa andra ändringar, huvudsakligen av redaktionell natur. Medlemsstaternas myndigheter skall höra (ECB) om varje förslag till rättsregler inom dess behörighetsområde enligt EG-fördraget och särskilt i fråga om bl.a. Nationella (artikel 105 [4] EG fördraget och artikel 2.1 rådets beslut 98/415/EG av om nationella myndigheters samråd med Europeiska rörande förslag till rättsregler [EGT nr L189, 03/07/1998 s. 42-43, Celex nr 31998D0415]). Regeringen avser att bereda ECB tillfälle att yttra sig över förslagen i enlighet med artikel 105 (4) i EG- Regeringen kommer att överlämna ett yttrande från ECB till har genom sina beslutade riktlinjer för en förändrad revision under i vissa delar redan tagit ställning till innehållet i det regelverk som skall gälla för och dess verksamhet (se beslut föregicks av en remissbehandling av förslag till en förändrad revision under . I de delar remissinstanserna har invändningar mot riktlinjer redovisas inte dessa i förevarande proposition. invändningar som gäller frågor som redan har behandlats i propositionen ändringar i regeringsformen och som nu har tagit ställning till (se avsnitt 4.2 och bilaga 1). beslutade talmanskonferensen att tillsätta en parlamentarisk kommitté, , för att göra en allmän översyn av kontrollmakt på det ekonomiska området. Kommittén gjorde bl.a. följande ställningstaganden (förs. 1999/2000:RS1). En sammanhållen revisionsmyndighet under med ansvar för den statliga redovisnings- och effektivitetsrevision bör bildas . Bestämmelser om revisionsmyndigheten och dess verksamhet bör Prop. 2001/02:190 regleras i regeringsformen, i riksdagsordningen och i en lag med instruktion för myndigheten samt i en särskild revisionslag. Revisionsverksamheten bör ledas av en riksrevisor, som väljs av . Riksrevisorn skall tillsättas och avskiljas från ämbetet av i enlighet med bestämmelser i regeringsformen och riksdagsordningen. Bestämmelserna i regeringsformen och riksdagsordningen skall säker- ställa riksrevisorns integritet. Kommittén föreslog att bl.a. skulle godkänna de av kommittén förordade riktlinjerna för en förändrad revision under . Riksdagsstyrelsen, som behandlade förslag, föreslog att skulle godkänna kommitténs förslag. Ett enigt utskott ansåg därefter att det fortsatta utredningsarbetet borde bygga på bl.a. följande riktlinjer (bet. 2000/01:KU8). En sammanhållen revisionsmyndighet under , benämnd , med ansvar för den statliga redovisnings- och effektivitetsrevisionen skall bildas . Myndigheten skall rapportera både till och regeringen. Bestämmelser om den nya revisionsmyndigheten och dess verk- samhet skall finnas i regeringsformen, riksdagsordningen, i en lag med instruktion för myndigheten och i en särskild revisionslag. Bestäm- melserna i regeringsformen och riksdagsordningen skall säkerställa myndighetsledningens integritet. Revisionslagen bör utformas med utgångspunkt i förslag. skall ledas av tre ämbetsmän, valda av . De tre ledande ämbetsmännen skall av kunna skiljas från tjänsten endast om det framstår som uppenbart att de är olämpliga att fortsätta sin tjänstgöring. De tre ledande ämbetsmännen skall var för sig besluta om granskningsplan samt om innehållet och slutsatserna i revisions- rapporterna från både redovisningsrevisionen och effektivitetsrevisionen. Rapporterna skall ges offentlig spridning efter under- tecknandet. skall välja styrelse för . Styrelsens uppgifter skall vara att avge skrivelser och förslag till med anledning av granskningsrapporterna och besluta om budgetframställan och årsredovisning för myndigheten. Valbara skall vara riksdags- ledamöter och f.d. riksdagsledamöter. Styrelsen skall löpande följa granskningsarbetet genom att myndighetens ledning redovisar hur väl granskningsplanerna följs och föredrar läget i de principiellt viktigaste granskningarna. Styrelsen deltar inte i själva revisionsprocessen och påverkar inte heller inriktningen på granskningsarbetet. Styrelsen deltar inte heller i utformningen av granskningsrapporterna. Inom ramen för det fortsatta utredningsarbetet borde vidare, enligt utskottet, övervägas bl.a. frågor som gäller regeringens behov av egna granskningsresurser, behovet av en kvalificerad beslutsordning för att skilja de ledande ämbetsmännen från anställningen, den närmare Prop. 2001/02:190 sammansättningen av revisionsmyndighetens styrelse samt ansvaret för revisionerna av organ. hemställde mot den nu angivna bakgrunden att skulle godkänna de av förordade riktlinjerna för en förändrad revision under med de ändringar konstitutions- utskottet förordade, begära att regeringen lägger fram förslag till om de grundlagsändringar och den övriga lagstiftning som krävs för att den föreslagna reformen av den statliga revisionens organisation och ledning skall kunna genomföras , begära att regeringen tillsätter en organisationskommitté med uppgift att vidta de förberedande åtgärder som krävs för att en ny statlig revisionsmyndighet skall kunna bildas i enlighet med vad utskottet anfört, samt uppdra åt riksdagsstyrelsen att efter utredning återkomma till med förslag som i enlighet med vad utskottet anfört tillgodoser eget behov av revisionsliknande insatser. biföll utskottets hemställan (rskr. 2000/01:116119). Ändringarna i 12 kap. 7 § regeringsformen (det vilande grundlags- förslaget) innebär följande. skall vara en myndighet under med uppgift att i enlighet med föreskrifter som meddelas i lag svara för granskning av den verksamhet som bedrivs av staten. Enligt vad som föreskrivs i lag kan granskning avse också annan än statlig verksamhet. leds av tre riksrevisorer, som väljs av . Vid myndigheten finns också en styrelse, som utses av . Riksrevisorerna beslutar självständigt, med beaktande av de bestämmelser som finns i lag, vad som skall granskas. De beslutar själv- ständigt och var för sig hur granskningen skall bedrivas och om slutsatserna av sin granskning. Styrelsens uppgift är att följa granskningsverksamheten, lämna de förslag och redogörelser till som riksrevisorernas gransk- ningsrapporter och revisionsberättelser ger anledning till samt att besluta om förslag till anslag på statsbudgeten och om årsredovisning för myndigheten. får skilja en riksrevisor från uppdraget endast om riksrevisorn inte längre uppfyller de krav som gäller för uppdraget eller om riksrevisorn har gjort sig skyldig till allvarlig försummelse. Ändringarna skall träda i kraft . får före ikraftträdandet välja riksrevisorer och utse styrelse för . Riksrevisorerna och styrelsen får, i den utsträckning riksdagsstyrelsen bestämmer, före ikraftträdandet vidta de åtgärder som behövs för att verksamhet skall kunna påbörjas vid ikraftträdandet. Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppgift att utreda de organisatoriska frågorna kring bildandet av (dir. 2001:31). I uppgiften ingick att dels lämna förslag till riktlinjer för den nya myndighetens organisation, dels vidta nödvändiga förberedelser inför bildandet. Utredaren har i delbetänkandet organisation och resurser (SOU 2002:17) lämnat förslag om tidpunkten för inrättandet av och om dess lokalisering samt om lednings- och arbetsformer, kompetens, organisation och bemanning, budgetunderlag för perioden 20032005 liksom kostnadsberäkningar. I ett yttrande från ombudsmän över betänkandet ifrågasattes omfattningen av regeringens uppdrag till den särskilda utredaren. Riksdagsstyrelsen beslutade därefter att kontakt skulle tas med regeringen om att föra över det fortsatta utredningsarbetet till . I och med riksdagsstyrelsens beslut hade förutsättningarna för regeringens särskilda utredare väsentligen förändrats varför utredningen lades ned (dir. 2002:52). Riksdagsstyrelsen har det samlade ansvaret för de förberedande åtgärder som krävs för att verksamhet skall kunna påbörjas . Riksdagsstyrelsen har tillsatt en delegation för beredningen av frågor som avser och som skall behandlas av riksdagsstyrelsen. Vidare har riksdagsstyrelsen beslutat tillkalla en kommitté för det avslutande förberedelsearbetet inför bildandet av . På förslag av beredningsdelegationen förordade riksdagsstyrelsen i beslut vissa principer vad gäller finansieringen av årliga revision av myndigheternas redovisning och förvaltning (se avsnitt 7.6). I samma beslut uttalade styrelsen även vissa principer vad gäller bidrag till revisionell kapacitetsuppbyggnad i utvecklingsländer genom (se avsnitt 7.4.1). 5 En lag för den statliga revisionen Regeringens förslag: De övergripande bestämmelserna om den statliga revisionen skall samlas i en särskild revisionslag lag om revision av statlig verksamhet m.m. Lagen skall innehålla bestämmelser om granskningens omfattning och inriktning samt om rapporteringen till och regeringen. Lagen skall även innehålla bestämmelser om uppgiftsskyldighet m.m., om vite samt om förhållande till de granskade myndigheternas interna revision. riktlinjer: Bestämmelser om och dess verksamhet skall finnas i regeringsformen, i riksdagsordningen, i en särskild revisionslag och i en lag med instruktion för myndigheten. I revisionslagen skall de övergripande bestämmelserna om den statliga revisionen samlas. Av revisionslagen skall framgå att svarar för den statliga revisionen (den statliga redovisnings- och effektivitetsrevisionen). I lagen skall uttalas att reviderar regering och förvaltning och att myndigheten skall bedriva revision oberoende i förhållande till såväl regering som riksdag och revisions- objekt. Det skall i lagen sägas att revisionsmyndigheten företräder som det nationella revisionsorganet i internationella samman- hang. Lagen skall slå fast att reviderar den statliga verksamheten. Granskningen skall också omfatta sådan verksamhet som staten bedriver i form av aktiebolag eller stiftelse, om verksamheten är reglerad i lag eller någon annan författning eller om staten som ägare eller genom tillskott av statliga anslagsmedel eller genom avtal eller på något annat sätt har ett bestämmande inflytande över verksamheten (jfr nuvarande 2 § lagen [1987:518] med instruktion för revisorer). Beslutsregler om tillägg eller undantag från denna grundregel skall finnas i lagen. I lagen skall också föreskrivas att , förutom myndigheterna under och regeringen samt riksdags- förvaltningen, reviderar som myndighet. På mot- svarande sätt som skedde när lagen (1996:1059) om statsbudgeten infördes, bör en genomgång göras av de regelverk som reglerar den statliga revisionen i syfte att se vilka bestämmelser som är lämpliga att inordna i den nya lagen. Utgångspunkten är att inte någon statlig verksamhet skall vara undandragen en oberoende revision. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (betänkandet s. 144 och 145). Remissinstanserna: anser att utredningens förslag borde ha haft som utgångspunkt riksdagsbeslutet och det nytänkande det ger uttryck för och inte den existerande regleringen. Verket anser att utredningens hållning är minimalistisk. Det har handlat om att göra så små förändringar som möjligt i förhållande till regelverket för revisorer, som enligt , uppenbarligen utgjort den starkaste förebilden. Statskontoret konstaterar att den korta utredningstiden i praktiken inneburit att de regler som styr verksamheten för revisorer och måste ligga till grund för den nya lagstiftningen, även om det hade varit önskvärt att utnyttja tillfället till att pröva frågorna mer innovativt. Övriga remissinstanser framför inte några invändningar mot utredningens förslag. Bakgrund: I lagen om statsbudgeten finns grundläggande bestäm- melser om bokförings- och redovisningsskyldighet samt om revisionsplikt för verksamhet som sköts av regeringen, domstolarna och de förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen. Lagen gäller inte myndigheter under och inte heller verksamhet som staten bedriver i form av bolag eller stiftelse. Enligt 44 § är regeringen redovisningsskyldig inför för statens medel och de övriga tillgångar som enligt 9 kap. 8 § regeringsformen står till regeringens Redovisningsskyldigheten omfattar även den verksamhet som bedrivs av staten samt statens skulder och övriga ekonomiska förpliktelser. Enligt 45 § skall bokföringen i staten ske på ett sätt som stämmer överens med god redovisningssed och redovisningen skall ge en rättvisande bild av verksamheten, det ekonomiska resultatet och ställningen samt förvaltningen av statens medel och övriga tillgångar. Närmare föreskrifter om redovisningen skall meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Enligt 46 § skall verksamheten granskas genom revision. I vilken organisatorisk form revisionen skall ske av en myndighet under eller under regeringen eller vilken inriktning den skall ha granskning av myndigheternas redovisning och förvaltning (årlig revision) eller granskning av verksamheten från effektivitetssynpunkt (effektivitetsrevision) anges inte i lagen om statsbudgeten (prop. 1995/96:220 s. 71 och 116). Regeringen har meddelat närmare föreskrifter om bokförings- och redovisningsskyldighetens omfattning för de myndigheter som lyder under regeringen i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag och i förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring. Till båda förordningarna finns tillämpnings- föreskrifter och allmänna råd meddelade av . gäller dock bestämmelserna om bokförings- och redovisningsskyldighet i förordningen (1996:1515) med instruktion för . Enligt 2 § 2 lagen (2000:419) om instruktion för riksdagsförvaltningen får riksdagsförvaltningen meddela för och dess myndigheter, utom , gemensamma budget- och redovisningsföreskrifter samt föreskrifter för utnyttjande av medel som har anslagits för och dess organ. Genom 36 § riksdagsförvaltningens föreskrifter om arbetsordning för riksdagsförvaltningen (RFS 2001:2) har de förordningar, föreskrifter och allmänna råd som gäller för myndigheter under regeringen gjorts tillämpliga med några undantag även för riksdagsförvaltningen. har vidare utfärdat föreskrifter som innebär att förordningen om årsredovisning och budgetunderlag, förordningen om myndigheters bokföring och förord- ningen (1994:1261) om statliga myndigheters redovisningssystem i allt väsentligt gäller för myndigheter (RFS 2001:9, RFS 2001:10, RFS 2001:11). Bestämmelser om revisorers granskning finns i 12 kap. 7 § regeringsformen, lagen (1974:585) om skyldighet att tillhandahålla revisorer vissa handlingar m.m., lagen (1987:518) med instruktion för revisorer, lagen (1988:46) om revision av och myndigheter m.m. samt i lagen (1997:560) om revision av . Bestämmelser om granskning finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring, hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), lagen (1987:519) om granskning av statliga aktiebolag och stiftelser, lagen (1998:1757) om förvaltning av vissa fonder inom socialförsäkringsområdet, socialtjänstlagen (2001:453), förordningen (1993:958) om granskning av statliga aktiebolag och stiftelser, förordningen (1995:686) om intern revision vid statliga myndigheter m.fl. och förordningen (1998:418) med instruktion för . Skälen för regeringens förslag: Av riktlinjer följer att det skall finnas en särskild revisionslag för den statliga redovisnings- och effektivitetsrevisionen. Utgångspunkten för regleringen skall vara att all statlig verksamhet skall underkastas en oberoende revision. Men även annan verksamhet skall kunna underkastas en statlig revision. Exempel på sådan annan verksamhet är statsunderstödd verksamhet och statlig verksamhet som bedrivs i form av bolag eller stiftelse. Regeringen föreslår därför en samlad reglering av den statliga årliga revisionen av myndigheternas redovisning och förvaltning (årlig revision) och granskningen av den statliga verksamheten m.m. från effektivi- tetssynpunkt (effektivitetsrevision) i enlighet med de riktlinjer beslutat. Lagen bör benämnas lag om revision av statlig verksamhet m.m. Lagen skall gälla inte endast för den statliga verksamheten utan även för annan verksamhet. Lagen bör också innehålla bestämmelser om granskningens omfattning och inriktning samt om rapporteringen till och regeringen. Lagen bör vidare innehålla bestämmelser om uppgiftsskyldighet m.m. och om vite för den som kan bli föremål för granskning samt om revisionens förhållande till den granskades interna revision.