prop · GP03187 · 2002-05-29 00:00:00 — Riktlinje 4 och 5 Utveckla kompetens för den nya arbetsmarknaden genom Rådet och kommissionen påtalar i rapporten för att satsar på utbildning och livslångt lärande, och att ett nationellt mål nu finns formulerat på området, men menar att kunde vinna på att sam- ordna insatserna på området och konkretisera planerna ytterligare. porten för får beröm för att ha ett väl fungerande utbild- ningssystem, där bl.a. andelen med minst gymnasieutbildning och ande- len vuxenstuderande är bland de högsta i EU. får också gott be- tyg för sina insatser inom IT i skolan och för att ha en bra och vidsträckt strategi för förbättrade IT-kunskaper. Riktlinje 6 Utveckla matchningen mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft. I rapporten för pekar rådet och kommissionen på att det finns vissa tecken på flaskhalsar på arbetsmarknaden och menar att match- ningsprocessen måste säkerställas för att undvika en uppåtgående löne- spiral och återhållen ekonomisk återhämtning. Även i rapporten för år 2001 flaggas för tecken på flaskhalsar, främst i IT-sektorn, men också inom hälso- och vårdyrken. Det finns dock ännu inte något arbetskrafts- framhålls som det enda land som arbetar för att öka andelen högutbildade för att möta arbetskraftsefterfrågan. ger rådet och kommissionen att utmaningen att kunna garantera ett till- räckligt arbetskraftsutbud kvarstår för . Riktlinje 7 Motverka diskriminering och främja social integration genom möjligheter till sysselsättning. Rådet och kommissionen framhåller i rapporten för in- satser för integrering av handikappade. I rapporten för påpekas att sysselsättningsnivån för invandrare är något låg i , men fram- hålls att åtgärder vidtagits för att samordna politiken kring integration I rapporten för lyfts fram för sina ansträngningar att beakta och integrera invandrares behov i syssel- Rådet och kommissionen efterfrågar dock ytterligare åtgärder för att minska segregationen på arbetsmarknaden. Regeringens bedömning av pelare I Riktlinje 1 - Bekämpa ungdomsarbetslöshet och långtidsarbetslöshet. har en lång erfarenhet av aktiv arbetsmarknadspolitik för att främja arbetskraftens anställbarhet. Grunden för den svenska arbets- marknadspolitiken är den s.k. arbets- och kompetenslinjen, vilken inne- bär att arbete och aktiva åtgärder prioriteras framför passivt kontantstöd, vilket ligger väl i linje med sysselsättningsstrategins preventiva ansats. uppfyller samtliga tre kvantitativa mål under riktlinjer 1 och 2. Ungdomsmålet att alla unga ska erbjudas utbildning, jobb eller åtgärd är uppfyllt (), liksom målet att alla ska erbjudas en utbildning, arbete, eller annan åtgärd inom 12 må- nader () (se bilaga 1, riktlinje 1). Även antalet långtidsarbets- lösa har minskat kraftigt från 157 000 personer till 44 000 perso- ner . Bland kvinnor minskade långtidsarbetslösheten från 67 000 32 till 17 000 samt bland män från 89 000 till 27 000 mellan dessa år (, Procentuell arbetslöshet bland ungdomar , totalt samt för kvinnor och män, 1993-2002 Säsongrensade värden, 3 månaders glidande medelvärde Källa: , SCB Den politik fört ligger väl i linje med stora delar av EU:s riktlinjer för detta område. De svenska ambitionerna har varit och är i flera fall också mer långtgående än vad riktlinjerna anger. Här kan nämnas införande av ungdomsgarantin och målet att ingen under skall behöva vara öppet arbetslös i (se ovan); mål om minskning av antalet registrerade långtidsarbetslösa och långtidsin- skrivna vid arbetsförmedlingen samt ett obligatoriskt upprättande av en individuell handlingsplan för den arbetssökande. Långtidsarbetslösa i procent av arbetskraften, 1997 till 2001, totalt samt för kvinnor och män. Källa: AMS och , SCB Regeringen har inriktat arbetsmarknadspolitiken på åtgärder för att öka Skr. 2001/02:187 förutsättningarna för långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna att komma tillbaka till reguljär sysselsättning, t ex genom olika former av anställ- ningsstöd. Åtgärderna syftar bl.a. till att förhindra att individer slås ut från arbetsmarknaden på grund av att deras kunskaper inte stämmer överens med den kompetens som efterfrågas. Den arbetsmarknadspolitik som fördes under stora delar av , då arbetslösheten för svenska förhållanden var mycket hög, koncentrerades på att så stora volymer som möjligt av de arbetslösa skulle delta i aktiva insatser. då konjunkturläget har förbättrats har det skett en tydligare fokuse- ring på särskilt utsatta grupper. Resultat från tidigare forskning visar att den aktiva arbetsmarknadspolitiken har bidragit till att hålla arbetskrafts- deltagandet uppe i Sverige.5 Den aktiva politik har bidragit till, att när efterfrågan på arbetskraft ökade , kunde en minskning av såväl arbetslösheten som långtidsarbetslösheten förenas med måttliga löneökningar och stabila priser. införde regeringen aktivitetsgarantin, som riktar sig till personer som är eller riskerar att bli långtidsinskrivna. användes delvis de stora programvolymerna för återkvalificering till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Aktivitetsgarantin och den genomförda regel- förändringen i arbetslöshetsförsäkringen innebär att programmen varken kan eller behöver användas för detta ändamål. Det bör medföra att resul- taten förbättras, eftersom programmen kan användas för det de är av- sedda för.6 fick rådets rekommendation att säkerställa de aktiva arbetsmarknadsåtgärdernas effektivitet, särskilt i fråga om långtidsar- betslösheten, och i detta avseende särskilt uppmärksamma etniska mino- riteters och migrerande arbetstagares behov. För att få en bättre uppfatt- ning om de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernas effektivitet bildades en ny myndighet, (), under . IFAU gör oberoende utvärderingar av arbetsmarknadspolitiskt motiverade åtgärder och effekterna på ar- betsmarknaden av åtgärder inom utbildningsväsendet samt studerar ar- betsmarknadens funktionssätt. Dessutom utvärderar myndigheterna Statskontoret och på eget initiativ eller på uppdrag av regeringen olika arbetsmarknadspolitiska insatser. Fortsatt arbete krävs för att ta reda på hur arbetsmarknadspolitiken bör utformas under olika konjunkturskeden. De arbetsmarknadspolitiska programmens effektivitet säkerställs även genom att regeringen kontinuerligt följer upp AMS verksamhet. Reger- ingen har skärpt kravet på återrapportering av de arbetsmarknadspolitiska programmens effektivitet genom att kräva en 5Se nationella utvärdering av , Delprojekt 1 Aktiva åtgärder för att bekämpa ungdomsarbetslösheten samt för att förebygga långtidsarbetslöshet, IFAU, . 6Se nationella utvärdering av , Delprojekt 1 Aktiva åtgärder för att bekämpa ungdomsarbetslösheten samt för att förebygga långtidsarbetslöshet, IFAU, . djupare analys i AMS kvartalsrapporter, samt genom att AMS månatli- Skr. 2001/02:187 gen ska leverera en detaljerad utfallsrapport över olika arbetsmarknads- AMS har även fått i uppdrag att utveckla metoder och vidta åtgär- der i övrigt som syftar till att inom alla programområden öka kvaliteten i hanteringen av de arbetsmarknadspolitiska programmen och uppnå en bättre överensstämmelse mellan prognos och utfall. Individualisering och flexibilitet är ledord i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Att utveckla arbetsförmedlingens service i relation till den enskilde sökande, inte minst genom att utveckla de individuella handlingsplaner som varje arbetssökande ska ha, har varit en fråga av hög prioritet för regeringen . Denna fokus är speciellt viktig i kontakten med utrikes- födda, av vilka många kommer till med vitt skilda erfarenheter och bakgrund.7 Inom Europeiska socialfondens mål 3 bedrivs arbetsmarknadspolitiska projekt för att minska långtidsarbetslösheten och ge dem med utländsk härkomst och arbetshandikappade försörjning genom eget arbete. Pro- jekten skall vara långsiktiga och nyskapande. Riktlinje 2 - Göra bidrags-, skatte- och utbildningssystemen mer sysselsättningsfrämjande Höga marginaleffekter vid övergång från arbetslöshet till arbetet eller från deltid till heltid hämmar individens incitament att söka och accep- tera ett erbjudet arbete eller att öka sitt arbetsutbud. Reformer av skatte- och bidragssystemen har varit ett bärande inslag i såväl EU:s sysselsätt- ningsstrategi som i regeringens ekonomiska politik. har fått rå- dets rekommendation att fortsätta reformerna, inbegripet fastställa mål med beaktande av det nationella läget, för att minska skattetrycket på arbete framför allt för låginkomsttagare, samt ytterligare fortsätta refor- merna av skatte- och bidragssystemen för att förbättra incitamenten att arbeta. En brett förankrad skattereform har initierats av regeringen (se avsnitt 3.4.3 riktlinje 2). Ändrade regler har införts i arbetslöshetsförsäkringen, liksom inom barnomsorgen och föräldraförsäkringen samt i studieme- delssystemet. Även pensionssystemet har reformertas. Enligt regeringens bedömning har vidtagna reformer inom ramen för skatte- och bidragssy- stemen bidragit till att minska marginaleffekterna och främjat arbete och att söka arbete.8 Nya regler för arbetslöshetsförsäkringen infördes , i syfte att åstadkomma större rättvisa och tydlighet: Deltagande i arbetsmarknadspolitiska program innebär inte längre kvalificering till ny ersättningsperiod med arbetslöshetsersättning. Avsikten med förändringen är att bryta rundgången mellan olika program och öppen arbetslöshet. 7För svenska förhållanden är utrikesfödda en mer relevant term än etniska minoriteter och migrerande arbetstagare 8Se nationella utvärdering av - delprojekt 2 Skatte- och bidragsreformer samt skattepolitik för ökad sysselsättning, IFAU, . Arbetssökande som är eller riskerar att bli långtidsinskriven er- Skr. 2001/02:187 bjuds möjlighet att delta i aktivitetsgarantin. ska ge deltagaren extra stöd att komma in på den reguljära ar- betsmarknaden genom individuellt anpassade insatser och aktivi- teter på heltid. Krav på såväl yrkesmässig som geografisk rörlighet har tydlig- gjorts. måste den arbetssökande vara beredd att utöka sökområdena yrkesmässigt och geografiskt. Arbetssökande som avvisar erbjudande om lämpligt arbete eller arbetsmarknadsåtgärd riskerar nedsättning av arbetslöshetsersätt- ningen. Införandet av ett tak för den inkomstbaserade barnomsorgstaxan, den s.k. maxtaxan förväntas medföra minskade marginaleffekter och stimulerar individen att gå från arbetslöshet till arbete eller att öka arbetstiden. Framförallt kan det förväntas att småbarnsföräldrar med låga inkomster kommer att öka sitt arbetsutbud då marginaleffekterna för denna grupp är stora. Effekten på arbetsutbudet varierar beroende på inkomst. I lågin- komsthushåll förväntas kvinnors arbetsutbud öka med medan arbetsutbudet för kvinnor i höginkomsthushåll inte förväntas på- verkas. Utbudseffekten i medianhushållet uppskattas till ca 3 procent.9 Maxtaxan kan bidra till att minska socialbidragsberoendet då framförallt låginkomsttagare förväntas öka sitt arbetsutbud som en följd av refor- men. är kommunerna skyldiga att erbjuda förskoleverk- samhet om minst för barn till arbetslösa föräldrar. Detta underlättar arbetslösa föräldrars möjlighet att söka och snabbt kunna ta ett arbete när sådant erbjuds. Syftet med det nya studiestödssystem som trädde ikraft var bl.a. att hålla nere de studerandes skuldsättning och att minska statens kostnader för studiestödet. Som en del i reformen höjdes det s.k. fribe- loppet, dvs. den inkomst som den studerande kan ha utan att studiemed- len reduceras. Höjningen innebär att möjligheterna för ungdomar och vuxna att finansiera sitt uppehälle har ökat. Reformen kan därmed få till effekt att fler studerande arbetar vid sidan om studi- erna, vilket kan komma att bidra till en ökning av arbetskraftsutbudet. Andra delar av reformen innebär att åldersgränsen för rätt till studiestöd höjts från 45 till och att studiebidraget är pensionsgrundande. Dessa delar av reformen bidrar till att uppmuntra vuxna till studier och livslångt lärande och rörligheten på arbetsmarknaden. infördes ett nytt pensionssystem där pensionsutbetalningarnas storlek ges en starkare koppling till individens hela livsinkomst än tidi- gare. Systemet innebär att avkastningen av att arbeta i termer av pensionens storlek är betydligt bättre än tidigare vilket rimli- gen talar för att arbetskraftsdeltagandet stiger. En annan nyhet med sy- stemet är att bl.a. studier ger upphov till pensionsrätt genom en fiktiv 9 , L och , R (1999) Maxtaxan i barnomsorgen en analys av effekterna på arbetsutbud, inkomster och efterfrågan på barnomsorg, . inkomst som läggs till övriga pensionsgrundande inkomster. Den 1 janu- Skr. 2001/02:187 ari infördes regler om att beslutad rätt till förtidspension ska kunna uppfyller med god marginal det gemensamma kvantitativa målet att andelen arbetslösa och icke-verksamma personer som är föremål för aktiva åtgärder ska gradvis närma sig genomsnittet för de tre medlems- stater som har högst andel, men . Andelen arbetslösa som var föremål för en aktiv åtgärd uppgick till samt till (se bilaga 1). Genomsnittet för övriga medlemsländer uppgick till med ett spann på mellan . Riktlinje 3 Att utarbeta en politik för aktivt åldrande. Regeringens ambition är att förbättra möjligheterna för äldre att stanna kvar i arbetslivet och därmed stimulera en hög sysselsättningsgrad högt upp i åldrarna. Det är inte minst viktigt mot bakgrund av de demogra- fiska förändringarna som innebär att befolkningen blir allt äldre och den arbetsföra befolkningen minskar. Kontinuerlig kompetensutveckling och flexibilitet är nödvändigt för att individen skall vara aktiv på arbetsmark- naden högt upp i åldrarna. har vid en internationell jämförelse hög sysselsättningsnivå bland äldre på arbetsmarknaden, vilket kan till- skrivas en långsiktig politik med bl.a. en aktiv arbetsmarknadspolitik och begränsad användning av förtidspensionering av arbetsmarknadsskäl. uppnår det gemensamma målet på då sysselsättnings- graden i bland de uppgick till (se tabell 2). För unionen som helhet stannar sysselsättningsnivån för äldre i genomsnitt på . Sysselsättning och arbetslöshet bland äldre 1997 och . procent av befolkningen, i procent av total Bland de åtgärder som vidtagits , för att stimulera äldre att stanna kvar i arbetslivet, kan nämnas att infördes ett nytt pen- sionssystem där pensionsförmånernas storlek ges en starkare koppling till individens hela livsinkomst än tidigare (se ovan riktlinje 2). Sedan sep- tember 2001 är det inte heller tillåtet för arbetsmarknadens parter att träffa avtal om avgångsskyldighet . Vidare kan studiebi- drag lämnas till studerande för ett antal yrkesinrik- tade utbildningar samt ett särskilt anställningsstöd har införts för lång- Skr. 2001/02:187 tidsarbetslösa som fyllt . För att möjliggöra för förtidspensionerade att återgå till arbete har regler som innebär att beslutad rätt till förtidspension ska kunna vara vilande införts . På detta sätt kan förtidspensionärer få möjlighet att prova att återgå till arbete, , utan att mista rätten till förtidspension. Riktlinje 4 Utveckla kompetens för den nya arbetsmarknaden genom livslångt lärande. har en väl utvecklad infrastruktur för livslångt lärande både inom ramen för skolsystemet, vuxenutbildningen, den högre utbildningen lik- som för kompetensutveckling i arbetslivet. Det omfattar såväl den for- mella utbildningen som det icke-formella lärandet. Utbildningspolitiken är en betydelsefull del i regeringens strävan att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. En viktig faktor i detta sammanhang är rätten till tjänstledighet för studier. har en jämförelsevis stor andel av be- folkningen med utbildning på gymnasienivå eller högre (jämfört med EU-genomsnittet på ) och ett stort an- tal vuxna deltar i någon form av utbildning eller kompetensutveckling (av arbetskraften jämföras med EU-genomsnittet på 8 pro- cent ) (se tabell 7 avsnitt 4.2). Det övergripande målet för vuxenutbildningen i är att alla vuxna kvinnor och män ska ges möjlighet att vidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens. Målet är även att högskoleutbildningen skall vara till- gänglig för alla, även de yrkesverksamma. Antalet utbildningsplatser vid universitet och högskolor har ökat markant under det gångna decenniet. är en unik satsning som gett många vuxna chansen till fortsatt lärande. Utvärderingar visar att studerande i , i högre grad än andra vuxenstuderande, fullföljde sina studier. De visar vidare att en högre andel av dessa elever läste vidare inom högskolan, är sysselsatta samt har en högre förvärvsinkomst.10 Syftet med det nya studiestödssystem som trädde ikraft var bl.a. att hålla nere de studerandes skuldsättning och att minska statens kostnader för studiestödet. Som en del i reformen höjdes det s.k. fribe- loppet, d.v.s. den inkomst som den studerande kan ha utan att studie- medlen reduceras. Därmed blir det mer förmånligt att arbeta vid sidan om studierna vilket förväntas öka arbetsutbudet och motverka de utbuds- begränsande effekterna av universitets- och högskoleutbyggnaden. Andra delar av reformen innebär att åldersgränsen för rätt till studiestöd höjts från 45 till och att studiebidraget är pensionsgrundande. Dessa de- lar av reformen bidrar till att uppmuntra vuxna till studier och livslångt lärande och rörligheten på arbetsmarknaden. 10 Inkomst och sysselsättningseffekter av vuxenutbildning; Temarapport 2000:1, , SCB Riktlinje 5 Utveckla e-lärande för alla medborgare. Informations- och kommunikationstekniken ger nya möjligheter för både det informella och det formella lärandet. Att göra den nya tekniken till- gänglig för alla är viktigt ur demokrati-, jämställdhets- och arbetsmark- Det nationella programmet för IT i skolan, den s.k. ITiS- satsningen har berört ca Genom ITiS-satsningen stöder staten kommunerna även genom utbyggnad av infrastrukturen för IT i skolan. stort sett alla grundskolor gymnasieskolor Internet-uppkoppling (se bi- laga 1 riktlinje 5). Riktlinje 6 Utveckla matchningen mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft Den svenska arbetsmarknadspolitiken syftar till att stimulera arbetskraf- tens rörlighet mellan regioner i landet samt mellan yrken och branscher. Ett av de främsta instrumenten för att tillgodose efterfrågad kompetens och motverka arbetslöshet är arbetsmarknadsutbildningen. geringen har satt som mål att av deltagarna i yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning skall få arbete efter avslutad utbild- uppgick siffran till (AMV, Årsredovisning Vidare satsar regeringen på att utveckla arbetsförmedlingarnas matchnings- och informationssystem, bl. a. på internet, i syfte att mot- verka matchningsproblem till följd av geografiska obalanser. individuella handlingsplanen spelar en stor roll i detta. Antalet platser på högskolan inom efterfrågade områden som naturveten- skap och teknik har utökats och införde regeringen en försöks- verksamhet av kvalificerad yrkesutbildning (KY), som permanentades En uppföljning av försöksverksamheten visar att av eleverna som genomgått KY var anställda efter avslutad Vidare var egna företagare och hade gåt vidare till högre utbildning. (SOU 1999:119 Utvärdering av kvalificerad Riktlinje 7 Motverka diskriminering och främja social integration genom möjligheter till sysselsättning. Regeringen kan konstatera att, , har sysselsättnings- graden ökat snabbare bland utrikesfödda än bland personer födda i Sve- Situationen för många invandrare är emellertid fortfarande oaccep- tabel och regeringen arbetar med såväl aktiva åtgärder som lagstiftning för att underlätta för invandrare att få fotfäste på den svenska arbets- Det bedrivs olika typer av riktade insatser och metodut- vecklande projektverksamhet med särskild inriktning på förbättrade möj- ligheter på arbetsmarknaden för utrikesfödda. Det gäller t.ex. komplette- rande utbildning inom ramen för arbetsförmedlingens arbete för personer med utländsk högskoleutbildning. Även försök med särskilda förmed- lingsinsatser för utrikesfödda görs. Statskontoret att genomföra en utvärdering av insatserna för integration av utrikesfödda på arbetsmarknaden. Uppdraget syftar primärt till att kartlägga hur befintliga program, insatser och aktörer inom det arbets- marknadsrelaterade integrationsområdet kompletterar och överlappar I uppdraget ingår även att föreslå hur uppföljning och utvärde- ring av insatserna kan förbättras. Uppdraget ska avrapporteras senast den Skr. 2001/02:187 . En skärpt lag om etnisk diskriminering i arbetslivet Sysselsättningsgraden för svenska, ej naturaliserade medborgare samt födda utanför EU/EES. Andra halvåret 1993-2001. Totalt samt för kvinnor och män Födda utom EU/EES, totalt Födda utom EU/EES, män arbetar också med att integrera arbetshandikappade på arbetsmarknaden och har en hög sysselsättningsgrad bland arbetshandikappade på jämfört med genomsnittet för övriga medlemsländer på (Arbetsmarknadspolitik för personer med funktionshinder en länderjämförelse, Rapport 2001:11, IFAU). För att stärka detta arbete har initiativ tagits för att utveckla stati- stiken kring de funktionshindrades villkor i arbetslivet. Ytterligare insat- ser har vidtagits för att underlätta för personer med funktionshinder att vidareutbilda sig, bl.a. genom att ge personer med funktionshinder möj- lighet till grundläggande utbildning upp till gymnasienivå som arbets- marknadsutbildning, vilket innebär att utbildningen är kostnadsfri och att aktivitetsstöd lämnas. bedriver regeringen tillsammans med sju storstadskom- muner ett omfattande arbete i sammanlagt 24 stadsdelar för att bland an- nat bryta segregationen i utsatta bostadsområden och höja sysselsätt- ningsgraden för både män och kvinnor. Politiken förutsätter att statliga och kommunala myndigheter tillsammans utvecklar strategier för att dels skapa arbetstillfällen på lokal nivå, dels medverka till att de arbetssö- kande blir anställbara. Närmare en fjärdedel av de totala resurserna har använts till insatser för att öka sysselsättningen och minska bi- dragsberoendet. Vidare gör omfattande insatser för att stärka det svenska språkets ställning i skolorna och inom vuxenutbildningen. Inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen främjas också partnerskap med företrä- dare för näringsliv och föreningsliv. Arbetslösheten har minskat i samt- liga stadsdelar . Pelare II - Att utveckla företagarandan och skapandet Skr. Regeringens bedömning: Att främja ett gott företagsklimat är en av hörnstenarna i regeringens politik för ökad sysselsättning och tillväxt. Tyngdpunkten i regeringens näringspolitik ligger i första hand på ge- nerella åtgärder för att skapa goda förutsättningar för nyetableringar av företag samt möjligheter för redan etablerade företag att växa. I detta arbete ingår att motverka kostnader och hinder för företagseta- blering och tillväxt. De problem som särskilt små företagen möter, bör identifieras och lösas. Detta innefattar att förbättra de skattemässiga villkoren, öka tillgången på rikskapital, ge rådgivning och stöd till nya företag mm. Skatternas främsta uppgift är att finansiera välfärden och därmed bidra till trygghet och rättvisa. En väl fungerande social infrastruktur är också en viktig förutsättning för sysselsättning och tillväxt. Det för- bättrade ekonomiska läget har möjliggjort skattesänkningar som, enligt regeringens bedömning, väntas påverka incitamenten att arbeta och söka arbete och därmed sysselsättningen och tillväxten. Den svenska politiken ligger väl i linje med EU:s rikt- linjer på detta område. 3.4.1Europeiska sysselsättningsstrategins riktlinjer och mål Riktlinjerna under pelare II handlar om insatser för ökat entreprenörskap att göra det lättare att starta och driva företag. Skapandet av arbetstill- fällen och ungdomars möjligheter till yrkesutbildning är beroende av att nya företag bildas och att man särskilt bidrar till små- och medelstora företags tillväxt. Processen måste främjas genom att öka kännedomen om företagandet i samhället och i läroplaner, införa klara och beständiga regler samt förbättra utvecklingen av och tillgången till riskkapital.