prop · GQ031d10 · 2002-10-08 00:00:00 — Ett förbättrat hälsoläge bland äldre skapar också utrymme för kommuner och landsting att satsa på utveckling av andra områden inom vård och omsorg om äldre. Regeringen anser därför att uppsökande verksamhet bland äldre i någon form bör utgöra ett naturligt och självklart inslag i alla kommuner. Mot den bakgrunden är det angeläget att det nu sker en spridning till landets kommuner av den kunskap som framkommit från de aktiviteter som genomförts inom ramen för försöksverksamheten. Pensionärsorganisationerna i fyller en mycket viktig funktion. Deras verksamhet spänner över ett vitt fält alltifrån trivsel- och friskvårdsaktiviteter, kurser och seminarier till rådgivning och hjälpinsatser av olika slag. De företräder också äldres intressen i olika beslutsprocesser inom bl.a. kommuner, landsting och stat. Staten anvisar medel till verksamheten via ett särskilt statsbidrag. Regeringen har för avsikt att genomföra en översyn som syftar till att ytterligare stärka pensionärsorganisationernas möjligheter att erbjuda verksamheter för äldre samt företräda deras intressen i olika sammanhang. Regeringen avser att återkomma på 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 tilläggsbudgeten i samband med den ekonomiska vårpropositionen . Som framgått av tidigare redovisning har äldrepolitiken under den senaste mandatperioden i hög utsträckning kännetecknats av genomförandet av den nationella handlingsplanen . Uppföljningar som har gjort av planens resultat visar att flera av de satsningar som planen innehåller har varit mycket framgångsrika. Det framgår bl.a. av den slutrapport som lämnade till regeringen . Det finns dock kvarvarande bristområden där särskilda åtgärder behöver vidtas. Regeringen genomför en samlad uppföljning av planens innehåll och effekter. Resultatet av detta arbete kommer att redovisas i en skrivelse till . Regeringen har vidtagit betydelsefulla insatser för äldre även inom andra politikområden. Nämnas bör särskilt högkostnadsskyddet inom tandvården, de nya möjligheterna att inrätta läkemedelsförråd inom de särskilda boendeformerna samt rätten att behålla sin anställning till . Försöksverksamheten inom arbetsmarknadspolitiken syftande till att minska kommunernas brist på behörig baspersonal inom vård och omsorg skall ses som en del av regeringens satsning på att skapa bättre förutsättningar för kompetensförsörjning inom denna sektor. Länsstyrelserna och skall som tillsynsmyndigheter uppmärksamma, följa upp samt tillse att brister i vården och omsorgen om äldre åtgärdas. Tillsynsmyndigheterna skall även stimulera, ge råd och sprida goda idéer samt verka för att vård och omsorg håller en god standard. Den statliga tillsynsfunktionen har därför en mycket viktig roll att fylla. I syfte att stärka denna funktion har tillfört verksamheten ytterligare resurser samt i vissa avseenden även vidgat dess befogenheter. Bl.a. har länsstyrelsernas möjligheter att ingripa mot brister i vård och omsorg i regi stärkts. Tillsynsresurserna på länsstyrelserna och Socialstyrelsernas regionala tillsynsenheter är dock alltjämt förhållandevis begränsade. Regeringen anser därför att det finns behov av att förstärka resuserna. Det finns också behov av att utveckla nya, effektiva och mer aktiva former för tillsyn. Bl.a. är det enligt regeringens bedömning angeläget att tillsynsmyndigheterna samordnar sina olika insatser. Regeringen föreslår att länsstyrelserna och regionala tillsynsenheter tillförs sammanlagt . Vid länsstyrelserna skall resurstillskottet användas för att anställa äldreskyddsombud. Regeringen bedömer att medelsförstärkningen sammantaget motsvarar närmare 100 anställningar. Skyddsombudets uppgift skall vara att utifrån ett medborgarperspektiv bedriva operativ tillsyn inom vården och omsorgen om äldre enligt socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen. I detta arbete skall skyddsombuden samverka dels med personal inom den ordinarie tillsynsverksamheten inom länsstyrelserna och , dels med andra aktörer som bedriver tillsyn eller på annat sätt har som uppgift att upprätthålla kvaliteten inom äldreomsorgen, t.ex. kommunala äldreombudsmän. Regeringen avser att senare återkomma med ett uppdrag till länsstyrelserna och med riktlinjer och villkor för medlens närmare användning samt anvisningar för uppföljning och redovisning av resultat, resursanvändning m.m. har inte haft några invändningar i revisionsberättelser, revisionsrapporter eller i RRV:s årliga rapport , avseende verksamheten inom politikområdet. 8.8.117:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Tabell 8.2 Anslagsutveckling 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 I propositionen Nationell handlingsplan för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113) aviserade regeringen att särskilda medel skulle avsättas för att genomföra prioriterade insatser för att förverkliga målen i handlingsplanen . omfattar anslaget även bidrag till pensionärsorganisationerna. har fördelats inom ett tiotal områden för att stimulera kommuner, landsting och andra aktörer till förnyelse och utveckling inom äldreområdet. Stimulansbidrag beviljades bl.a. för uppbyggnad och utveckling av 15 regionala forsknings- och utvecklingscentra, där landsting och kommuner tillsammans med universitet och högskolor bedriver verksamhet inom äldreområdet. Regeringen har bedömt att denna satsning bör förlängas. Därför beslutades, inom ramen för den nationella handlingsplanen för utveckling av Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Tabell 8.3 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden hälso- och sjukvården, om fortsatt stöd till forsknings- och utvecklingscentra med . har i uppdrag att administrera och följa upp stödet. Inom ramen för anslaget utgår även fortsatt stöd till nationella anhörigorganisationer m.m. Regeringen har fördelat till fyra huvudmän för uppbyggnad av longitudinella områdesdatabaser inom äldreområdet. Detta forskningsprojekt innebär att det () samlas in uppgifter som beskriver åldrandet ur medicinsk och social synvinkel samt vilka insatser den enskilde erhåller från äldreomsorg, hälso- och sjukvård och anhöriga m.fl. Syftet är att öka kunskapen om både åldrandet och hur väl vård och omsorg svarar mot den enskildes behov. Projekten är långsiktiga och behöver därför fortsatt ekonomiskt stöd från staten med . Villkoren för statsbidrag till pensionärsorganisationer regleras i förordningen (1994:316) om statsbidrag till pensionärsorganisationer. har fem rikstäckande pensionärsorganisationer erhållit bidrag. Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 8.4 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken . beräknas anslaget till . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Politikområdet omfattar insatser för att förbättra situationen för de mest utsatta grupperna i samhället t.ex. personer och familjer med behov av ekonomiskt bistånd, barn och familjer i socialt utsatta situationer, hemlösa, missbrukare, prostituerade och kvinnor som utsätts för hot och våld. Ansvaret för att människor i socialt utsatta situationer får det stöd och den hjälp de behöver vilar enligt socialtjänstlagen (2001:453) på kommunen. Det rör sig bl.a. om bistånd i form av socialbidrag, vård av barn och unga, vård av missbrukare samt åtgärder för andra utsatta grupper i samhället. Statens insatser inom politikområdet består främst av lagstiftning, tillsyn, Tabell 9.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet uppföljning och utvärdering, vissa stimulansbidrag samt det utvecklingsarbete som bedrivs av myndigheterna. (SiS) ansvarar för den statligt bedrivna ungdoms- och missbrukarvården som sker utan eget samtycke enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM), vård av unga enligt 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) samt lagen (1998:603) om sluten ungdomsvård (LSU). Under politikområdet redovisas också bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. samt utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa. 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. 18:3 Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa Totalt för politikområde Socialtjänstpolitik 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Det övergripande målet för politikområdet är att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer samt att stärka skyddet för utsatta barn. spelar en viktig roll i välfärdspolitiken, genom att utgöra ett komplement till de generellt riktade ekonomiska stödsystemen för människor som av olika skäl är i behov av särskilt stöd. svarar också för behovsprövade stöd- och hjälpinsatser till utsatta grupper. Genom socialtjänstreform lades de grundläggande målsättningarna och värderingarna för fast. Det gäller principerna om helhetssyn, frivillighet, det förebyggande perspektivet samt att den enskildes egna resurser skall tas tillvara. I propositionen (prop. 2000/01:80) som föregick socialtjänstlagen (2001:453) betonas att dessa värderingar alltjämt skall gälla. Principerna ger inte bara vägledning för praktiska verksamhet, utan också för den människosyn som fortfarande skall prägla reformarbetet inom . Barnets bästa och barnets rätt att komma till tals är självklara utgångspunkter. insatser ger de människor som av olika anledningar utsätts för ekonomiska och sociala påfrestningar möjlighet att leva ett värdigt och självständigt liv. Stora satsningar har kunnat genomföras inom vård, skola, omsorg och de generella ekonomiska stödsystemen under föregående mandatperiod. finns det grupper av människor som inte har nåtts av dessa satsningar eller vars behov kräver ytterligare insatser. Arbetet med att förbättra villkoren för de mest utsatta grupperna fortsätter. Ett viktigt steg togs när överklagningsrätten återinfördes i socialtjänstlagen och rätten till bistånd stärktes. Skyddet för barn i utsatta situationer skall stärkas genom ändringar i LVU. Inom SiS fortsätter platsutbyggnaden och satsningarna för att höja kvaliteten. Andra strategiskt viktiga frågor är kunskapsutvecklingen inom , att utveckla kvaliteten, förstärka tillsynen samt att i högre utsträckning ta tillvara brukarnas egna erfarenheter. Som ett led i det fortsatta arbetet för ökad rättvisa och välfärd fastslog regeringen ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100) att antalet socialbidragsberoende skall halveras . Regeringen har valt att följa socialbidragsutvecklingen eftersom socialbidragstagare är den ekonomiskt mest utsatta gruppen samt att ett ökat socialbidragsberoende indikerar brister i välfärdssystemet. Avstämningen av målet presenteras i bilagan Avstämning av målet om en halvering av antalet socialbidragstagare . Verksamhetsområde Individ- och familjeomsorg insatser bör i betydligt högre utsträckning vara baserade på kunskap och beprövad erfarenhet. Ytterst är detta en fråga om rättvisa och rättssäkerhet för de mest utsatta grupperna i vårt samhälle. Bland annat måste kunskapen om verksamma metoder och effekterna av dessa utvecklas. Regeringen har därför givit i uppdrag att ge nationellt stöd till kunskapsutvecklingen inom . har påbörjat ett antal delprojekt inom ramen för detta stöd. Det är bland annat fråga om stöd till forskning, försök med systematisk koppling mellan , lärosäten och forskning, utveckling av organisation och ledarskap samt utveckling av instrument för att bedöma brukarnas behov och insatsernas effekt. Brukarmedverkan och brukarinflytande är viktiga utgångspunkter i utvecklingsarbetet. Kunskap om utvecklingen av olika former av sociala problem och sociala skillnader är grundläggande för socialtjänstpolitiken. Statistik är en central källa till kunskap när det gäller att förbättra förutsättningar för uppföljning och utvärdering. Kommittén Välfärdsbokslut, som tillkallades 1999, hade i uppdrag att beskriva och göra en bedömning av människors välfärd i . Kommittén överlämnade sitt huvudbetänkande . Kommittén har med sin breda ansats väsentligt bidragit till att utveckla kunskapen inom en rad områden som är centrala för människors välfärd. Inom pågår ett utvecklingsarbete för att förstärka tillgången på longitudinella data om befolkningens välfärd. Den sociala tillsynen är ett annat viktigt styrinstrument. Ett nationellt program för social tillsyn gäller fr.o.m. . Programmet, som innehåller en struktur för samarbetet mellan länsstyrelserna och , anger vilka områden tillsynen bör inriktas på . För kommande treårsperiod kommer tillsynen av insatser för barn i utsatta situationer att prioriteras. För att stödja det lokala kvalitetsutvecklingsarbetet i , samt ge struktur åt ett systematiskt kvalitetsarbete har givit ut ett allmänt råd om kvalitetssystem inom individ- och familjeomsorg. Det allmänna rådet är också avsett att fungera som ett instrument för tillsynsmyndigheterna. har tillsammans med länsstyrelserna genomfört en kvalitetsutbildning för länsstyrelserna med inriktning på metoder för tillsyn. Brukar- och medborgarperspektiv i den sociala tillsynen har studerats särskilt. har missförhållanden på hem för vård eller boende (HVB) för barn och ungdomar, personer med psykiska funktionshinder och missbruksproblem uppmärksammats. Regeringen har med anledning av detta givit i uppdrag att i samverkan med länsstyrelserna utforma normeringsinstrument till stöd för tillsynen över HVB. I uppdraget ingår också att föreslå vilken kunskap och information som behövs för att löpande kunna följa utvecklingen av vården vid HVB, såväl regionalt som nationellt. Länsstyrelserna förfogar över medel för stöd till kommunernas arbete med att utveckla öppenvård för ungdomar som riskerar att utveckla eller redan har utvecklat ett missbruk och för vuxna missbrukare. Insatser för personer i ekonomiskt utsatta situationer En grupp som fått långvarigt ekonomiskt bistånd är vissa äldre personer som inte har kvalificerat sig för en pension som är tillräcklig att leva på. I syfte att återställa försörjningsstöd till dess avsedda funktion, att vara ett individuellt behovsprövat bistånd vid tillfälliga ekonomiska problem, 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 beslutade om ett statligt finansierat äldreförsörjningsstöd för denna grupp. Lagen om äldreförsörjningsstöd (2001:853) träder i kraft och samordnas med ikraftträdande av den nya pensionsreformen. Regeringen har beslutat att riksnormen skall innehålla vissa standardförbättringar bl.a. för barnfamiljer som erhåller ekonomiskt bistånd. Höjningen följer underlag . Stärkt skydd för barn i utsatta situationer Behovet av kunskapsutveckling inom den sociala barn- och ungdomsvården är stort. För att bidra till denna utveckling tar fram handböcker, forskningsrapporter och andra skrifter. Bland annat har vårdnadstvister, barnavårdsutredningar och omhändertaganden behandlats. Kunskapsspridningen sker ofta i samverkan med andra myndigheter och organisationer. Som en fortsättning på regeringsuppdraget om familjehemsvård genomför det strategiska projektet i Centrum (BBiC). I samarbete med ett antal kommuner utvecklas såväl ett system för att utreda, bedöma och följa upp barnavårdsärenden som ett statistiksystem för barnavården. Ut- gångspunkten är ett engelskt system, som anpassas till svenska förhållanden. Målet är bland annat att stärka barnets ställning, att främja samförstånd, att öka rättssäkerheten och kvaliteten i handläggning och vård och att genom bättre struktur och systematik i arbetet underlätta uppföljning. Systemet skall, när det är färdigutvecklat, erbjudas samtliga kommuner. En IT-anpassning av systemet har påbörjats. Regeringen har särskilt uppmärksammat situationen för utsatta flickor i familjer med starkt patriarkala värderingar. Med anledning av detta uppdrogs åt att utforma ett stöd för arbete med dessa flickor. Detta stöd, i form av ett omfattande meddelandeblad, har distribuerats till samtliga berörda enheter inom den kommunala . Inför den andra Världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn som hölls i , , uppdaterade regeringen den svenska nationella handlingsplanen. Regeringen tillsatte en arbetsgrupp med uppgift att inventera kunskaper 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 om sexuell exploatering av barn m.m. i . Arbetsgruppen skall samverka med berörda departement och myndigheter samt med enskilda organisationer, experter och forskare. Arbetet skall redovisas . Regeringen har uppdragit åt , och att följa upp och utvärdera påföljden överlämnande till vård inom avseende dess användning och innehåll samt att följa upp och utvärdera sluten ungdomsvård såväl inom ramen för det straffrättsliga systemet som verkställigheten. Regeringen har även beslutat tillkalla en särskild utredare för att följa upp och vidareutveckla påföljdsreform avseende unga lagöverträdare. Utredaren skall göra en översyn av påföljdssystemet och lämna förslag till hur detta kan vidareutvecklas och förbättras. De åtgärder som vidtas skall vara ägnade att motverka att den unge återfaller i brott. Syftet med uppdraget är att utveckla ett påföljdssystem för unga som har ett pedagogiskt och tydligt innehåll. Uppdraget skall redovisas senast vid utgången av . trädde den nya lagen om medling med anledning av brott i kraft. För att stimulera en utbyggnad av medlingsverksamheten i landet har regeringen för avsikt att lämna finansieringsbidrag, , att fördelas av . Insatser för personer i socialt utsatta situationer För att stödja och stimulera utvecklingen av nya metoder för att förebygga hemlöshet och förbättra situationen för hemlösa avsatte regeringen sammanlagt . I syfte att fullfölja satsningen har ytterligare avsatts för perioden 20022004. leder på regeringens uppdrag ett utvecklingsarbete som syftar till att utveckla metoder som kan vara verksamma för att långsiktigt komma tillrätta med problem som är kopplade till hemlöshet. skall inom ramen för uppdraget utveckla metoder för lokala kartläggningar av hemlösheten samt stimulera tillkomsten av lokala verksamheter som syftar till att förebygga hemlöshet och till att förbättra situationen för hemlösa som är socialt utsatta. Insatser för att förhindra vräkning skall särskilt uppmärksammas. Arbetet sker med ett tydligt brukarperspektiv och brukar- medverkan i nära samverkan med kommuner och frivilligorganisationer. beslutade om en narkotikapolitisk handlingsplan. En viktig utgångspunkt i denna är insatser för att förstärka missbrukarvården. Det är bland annat fråga om att förstärka kompetensen och kvaliteten i vården. Regeringen har tillsatt en narkotikapolitisk samordnare som fram skall genomföra planen. presenterades en aktionsplan med prioriteringar inför de kommande tre åren. , , och är involverade i ett gemensamt projekt som syftar till att bygga upp ett nationellt system för löpande rapportering av missbrukare som påbörjar behandling. Det direkta motivet är åtagande gentemot EU, men det finns också ett nationellt intresse att fortlöpande kunna följa utvecklingen. Rapporteringen kan, förutom att ge epidemiologisk information också ge underlag för uppföljning och utvärdering både lokalt och nationellt. påbörjade ett omfattande arbete med att utarbeta nationella riktlinjer för missbrukarvården. Avsikten är att i samarbete med huvudmännen skapa normerings- och kvalitetskriterier för arbetet med missbrukare, baserat på kunskap och beprövad erfarenhet. Ett viktigt underlag utgör den rapport om behandling av alkohol- och narkotikamissbruk som , , publicerade 2001. Rapporten är en vetenskaplig sammanställning och utvärdering av metoder som är verksamma inom missbrukarvården. För att råda bot på bristen på systematisk insamling av data rörande klienter i behandling stödjer utvecklingen av ett klientbaserat dokumentationssystem, ASI (Addiction Severity Index). Genomförandestudier pågår i flera kommuner. Mot bakgrund av den mycket kraftiga nedgången i beslut om tvångsvård tillkallade regeringen en särskild utredare med uppdrag att se över tillämpningen av lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM). Utredaren skall också överväga om LVM i sin nuvarande utformning motsvarar de höga rättssäkerhetskrav som måste ställas på åtgärder som kan vidtas mot en enskild mot dennes vilja. Uppdraget skall redovisas . Som en del av den s.k. Kvinnofridsreformen 1998 fick uppdrag som rör våld mot kvinnor, framför allt i den delen som rör och hälso- och sjukvårdens arbete. Inom ramen för uppdraget har bl.a. utarbetat utbildningsmaterial riktade till och hälso- och sjukvården samt initierat och utvecklat en myndighetsövergripande webbplats, riktad till dem som i sitt arbete kommer i kontakt med kvinnor som utsatts för våld och hot. Inom hälso- och sjukvården har ett s.k. screeningprojekt genomförts. Kvinnor som besökt mödra- och barnhälsovården samt ungdomsmottagningarna i tre län har rutinmässigt tillfrågats om de har utsatts för våld. Inom har två projekt genomförts. Det ena rör roll och organisation. Det syftade till att identifiera förutsättningar och hinder inom för att kunna bedöma, bemöta och tillgodose misshandlade kvinnors behov. Det andra rör familjerättens arbete med samarbetssamtal i familjer där det förekommit våld. Projektet inriktades på att utveckla metoder för att dels kunna identifiera våldsutsatta kvinnor inom familjerättens verksamhet, dels utarbeta metoder som på ett säkert sätt kan bidra till överenskommelser som är till barnets bästa. Staten stödjer ekonomiskt kvinnojourer och andra organisationer som arbetar för att motverka våld mot kvinnor. Merparten av bidraget går till kvinnojourernas två riksorganisationer och en mindre del till mansjourer och andra organisationer som också arbetar för att motverka våld mot kvinnor. På tilläggsbudget i anslutning till den ekonomiska vårpropositionen tillfördes ytterligare för stärkta insatser för kvinnor som utsätts för hot och våld. Särskild uppmärksamhet skall ges åt kvinnor med funktionshinder, flickor och kvinnor med utländsk bakgrund samt kvinnor med missbruksproblem. Regeringen har sedan Rikskvinnocentrums tillkomst bidragit ekonomiskt till verksamheten där. I uppdrag ligger också att följa prostitutionens omfattning och utveckling samt ge stöd till utveckling och förbättring. träffar regelbundet de prostitutionsgrupper som finns i de större städerna för att diskutera utformning av stödet. Bland annat har metoder för att nå den dolda prostitutionen diskuterats. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Verksamhetsområde Statligt bedriven ungdoms- och missbrukarvård har det förekommit köer vid de särskilda ungdomshemmen avsedda för vård med stöd av lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Till stor del beror detta på att antalet unga som dömts till sluten ungdomsvård blivit avsevärt högre än vad som förväntades då lagen trädde i kraft . SiS genomförde 2001 en omfattande utbyggnad av platser inom ungdomsvården. Antalet platser vid de särskilda ungdomshemmen för ungdomsvård och sluten ungdomsvård utökades med 63 nya platser som sex platser avvecklades. har utbyggnaden fortsatt och ytterligare ett tiotal platser har kunnat tas i drift. har SiS gjort en översyn av de interna råden och riktlinjerna gällande ungdomsvården i syfte att höja kvaliteten. SiS gjorde även en särskild översyn av skolverksamheten och genomförde i samband med detta omfattande kompetenshöjande insatser. SiS har utrett hur kvinnor och män med allvarliga psykiska störningar i kombination med våldsamt beteende kan få sina särskilda behov tillgodosedda inom . Dessa utredningar har sedan legat till grund för ytterligare genomförd differentiering av vården vid vissa institutioner genom bl.a. förstärkt personaltäthet och anpassning av lokaler. I en verksamhet av SiS karaktär har arbetsmiljön stor betydelse.