prop · GQ0327 · 2002-12-20 00:00:00 — Regeringens proposition 2002/03:27 Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen föreslår att instansordningen för vissa överklaganden enligt (1987:10) ändras. Förslaget är ett led i arbetet med att avlasta regeringen prövningen av förvaltningsärenden. Som huvud- regel föreslås att överklagade ärenden om marklov, bygglov och rivningslov m.m. i stället för att prövas av regeringen skall prövas av de allmänna förvaltningsdomstolarna. Genom förslaget undanröjs också de problem i ärendehanteringen som ofta är effekten av s.k. blandade mål, dvs. ärenden med både frågor som skall prövas av regeringen och frågor som skall prövas av domstol. Ändringen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i (1987:10) ........... Ärendet och dess beredning.............................................................. Beslut som överprövas av domstol .................. Beslut som överprövas av regeringen ............ Den statliga prövningen ................................................... Uppgifter om antalet överklaganden och ärendetyper ..... Ändrad instansordning för vissa ärendetyper ................................. Överklagande till domstol bör bli huvudregel.................. Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ..................... Förteckning över remissinstanserna................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i (1987:10). 2Förslag till lag om ändring i (1987:10) Härigenom föreskrivs att 13 kap. 4 § (1987:10)1 skall ha följande lydelse. beslut enligt 12 kap. 2 § huruvida prövning skall ske eller ej och förordnande enligt 12 kap. 4 § första stycket samt beslut enligt 12 kap. 4 § andra stycket att lov eller förhandsbe- sked inte skall gälla får inte överklagas. Andra beslut av enligt denna lag än de som anges i första stycket får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol om be- slutet avser 1.bygglov eller förhandsbesked inom område med detaljplan, 2.bygglov eller förhandsbesked inom område som inte omfattas av detaljplan och överklagandet av- ser frågan om åtgärderna utgör kompletteringsåtgärder enligt 8 kap. 13 §, uppfyller kraven i 3 kap. eller strider mot områdesbe- stämmelser, 3.rivningslov eller marklov och överklagandet avser frågan om åt- gärderna strider mot en detaljplan eller områdesbestämmelser, 4. förordnanden enligt 6 kap. 19 § att avstå eller upplåta mark eller enligt 6 kap. 22 § om skyldighet att bekosta anläggande av gator och vägar samt anord- ningar för vattenförsörjning och beslut enligt 12 kap. 3 § att helt eller i en viss del upphäva ett beslut om detaljplan, områdesbestämmelser, lov eller förhandsbesked får överklagas hos regeringen. Andra beslut av läns- styrelsen enligt 12 kap. får inte överklagas. beslut i ett över- klagat ärende om antagande, ändring eller upphävande av en detaljplan, områdesbestämmelser eller en fastighetsplan får över- klagas hos regeringen. Andra beslut av enligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Om målet rör en fråga av särskild betydelse för Försvarsmakten, , eller skall domstolen över- lämna målet till regeringen för prövning. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Lagen omtryckt 1992:1197. Senaste lydelse 1995:1730. 5.fråga enligt 9 kap., 6.påföljder och ingripanden en- ligt 10 kap., 7.debitering av avgifter som an- ges i 11 kap. 5 §, hos regeringen i övriga fall. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för överklagande av beslut som har meddelat före . 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att inom tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att se över vissa frågor rörande (1987:10), PBL. Utgångspunkten för gruppens arbete var att regeringen skulle avlastas prövningen av överklagade ärenden enligt PBL och att systemet för överprövning av kommunala plan- och bygg- beslut skulle förenklas. Arbetsgruppen redovisade en promemoria med förslag till förändrad instansordning för vissa ärenden, bl.a. bygglovsärenden (M2002/2275/R). Förslaget innebär att vissa ärendetyper som prövas av regeringen i stället skall prövas av de allmänna förvalt- ningsdomstolarna. Arbetsgruppens lagförslag återges i bilaga 1. Arbetsgruppens förslag har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning över remiss- yttrandena finns tillgänglig i (M2002/2275/R). Förslagen i denna proposition har utformats i samarbete med . Lagförslaget har remitterats till Lagrådet. Lagrådsremissens lagförslag återges i bilaga 3. Lagrådets yttrande återges i bilaga 4. Med anledning av yttrandet har lagförslaget justerats. Synpunkterna behandlas närmare i avsnitt 6.1 och i författningskommentaren. Förslagen i denna proposition har samband med frågan om hur en lämplig instansordning för prövning av överklagade beslut enligt PBL bör se ut. Frågan är inte ny. Den behandlades redan i propositionen Ny plan- och bygglag (prop. 1985/86:1). Därefter har förslag om ny instans- ordning för överklaganden enligt PBL redovisats i departementsprome- (Ds 1991:84) och i Plan- och byggutred- ningens betänkande Överprövning av beslut i plan- och byggärenden (SOU 1994:134). Ytterligare ett förslag till ändring av instansordningen redovisades 1995 i en inom upprättad promemoria om målfördelningen mellan regeringen och de allmänna förvaltnings- domstolarna vid överklagande enligt PBL (M1995/3269/9). De olika förslagen har remissbehandlats helt eller delvis. Inget av förslagen har genomförts. är prövningssystemet splittrat. Regeringen prövar vissa typer av ärenden medan andra prövas i de allmänna förvaltningsdomstolarna. Regeringens uppfattning i grunden är att prövningen av överklagade ärenden enligt PBL i största möjliga utsträckning bör ske i domstol. Regeringens prövning bör avgränsas till sådana ärenden där behovet av en politisk styrning från regeringens sida inte kan tillgodoses i norm- givningen. Denna proposition avser ärendetyper där bedömningen är att det, frånsett ärenden som har särskild betydelse för Försvarsmakten, , eller Försvarets radio- anstalt, inte finns behov av fortsatt regeringsprövning. av plan- och bygglagstiftningen (dir. 2002:97) har fått i uppdrag att överväga och redovisa vilka åtgärder som kan vidtas i syfte att effektivisera beslutsprocessen enligt PBL och förkorta dess längd. Kommittén skall också överväga hur en långsiktig, samlad lösning av frågan om instansordningen för prövningen av överklaganden enligt PBL bör utformas. Med utgångspunkt bl.a. i de olika förslag som lämnats , skall kommittén redovisa de lagändringar som behövs i sammanhanget. Resultatet skall redovisas . Kommittén kommer att utreda om det finns några ärendetyper som även fortsättningsvis bör överprövas av regeringen och hur instansordningen i så fall bör se ut. Vidare skall kommittén överväga och redovisa vilka lagstiftningsåtgärder som behövs för att uppnå en så effektiv och smidig samordning som möjligt mellan plan- och bygglagstiftningen och m.fl. lagar. Regeringen bedömer att den begränsade reform som föreslås är förenlig med den vidare översyn som kommittén skall göra. Beslut enligt PBL fattas primärt av kommunen. Det är beslut som rör markanvändning och byggande, dvs. beslut om planer (regionplaner, översiktsplaner, detaljplaner, områdesbestämmelser och fastighetsplan- er), beslut om lov (bygglov, rivningslov och marklov) samt beslut om förhandsbesked. Dessa kommunala beslut kan komma att överprövas på olika sätt. Sakägare, vissa andra intressenter och i vissa fall alla kom- muninvånare kan överklaga det kommunala beslutet. Sådana överklag- anden regleras i 13 kap. PBL. Staten kan på eget initiativ granska och i vissa fall upphäva kommunala beslut om planer, lov och förhandsbesked. Sådana ingripanden regleras i 12 kap. PBL. Regler om överklagande av beslut finns i 13 kap. PBL. Bestämmelserna avser samtliga beslut som meddelas enligt PBL, främst kommunala be- slut men även vissa beslut som meddelas av . Beslut enligt PBL kan delas upp i dels sådana beslut som får överklagas i den ordning som föreskrivs för laglighetsprövning enligt 10 kap. kommunallagen (1991:900), dels sådana beslut som får överklagas genom förvaltnings- besvär. Laglighetsprövning sker i allmän förvaltningsdomstol medan för- valtningsbesvär över kommunala beslut enligt PBL prövas av länsstyr- elsen som första instans och därefter av allmän förvaltningsdomstol eller regeringen. I vissa fall sker prövning hos både allmän förvaltningsdom- stol och regeringen, s.k. blandade mål. Det finns även beslut som inte får överklagas. Uppdelningen av ärenden mellan de olika instanserna har skett med utgångspunkten att ärenden som främst rör rättsfrågor skall prövas av allmän förvaltningsdomstol medan ärenden där lämplighets- frågor överväger skall prövas av regeringen. 5.1.1Beslut som överprövas av domstol I 13 kap. 1 § PBL regleras uttömmande vilka beslut som får överklagas genom laglighetsprövning enligt 10 kap. kommunallagen. Laglighets- prövningen innebär att alla kommunmedlemmar har rätt att överklaga ett sådant beslut. Det kommunala beslutet skall upphävas om någon av vissa noggrant preciserade grunder föreligger (10 kap. 8 § kommunallagen). Överinstanserna kan bara godta eller upphäva beslutet och får inte sätta något annat beslut i det överklagade beslutets ställe. Laglighetspröv- ningen sker i allmän förvaltningsdomstol. Överklagandet av det kom- munala beslutet skall således ske hos länsrätt. Länsrättens beslut kan sedan överklagas hos kammarrätt, vars beslut får överklagas hos Regeringsrätten. Andra beslut enligt PBL av kommunfullmäktige och kommunala nämnd- er än de som överklagas genom laglighetsprövning får enligt 13 kap. 2 § PBL överklagas hos . Det rör sig om vad som brukar kallas För planer gäller i vissa avseenden särskilda regler. Enligt 13 kap. 8 § PBL får nämligen den myndighet som har att pröva överklagande av ett beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan, områdesbestämmelser eller en fastighetsplan i princip endast fastställa eller upphäva beslutet i dess helhet. Bestämmelser om överklagande av beslut finns i 13 kap. 4 § PBL. Där finns en uppräkning av beslut som får överklagas hos Beslut av som avser bygglov och förhandsbesked inom område med detaljplan får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. De allmänna lämplighetsbedömningarna förutsätts då ha skett i plan- processen varvid det i huvudsak återstår att pröva frågor som kan be- traktas som rättsfrågor. Beslut av som avser bygglov eller förhandsbesked inom område som inte omfattas av detaljplan får i vissa fall överklagas hos Om så får ske beror på vilka frågor som Om överklagandet avser de krav som ställs på byggnader m.m. i 3 kap. PBL, får beslutet överklagas hos allmän förvalt- Prövningen kan då avse t.ex. frågor om byggnaders närmare utformning och placering eller om de åtgärder som lovet avser kan medföra olägenheter för omgivningen. allmän förvaltningsdomstol också när överklagandet avser frågor om huruvida åtgärderna utgör kompletteringsåtgärder eller strider mot I övriga fall överklagas beslutet hos regeringen. Om överklagandet avser både sådana frågor som får överklagas hos all- män förvaltningsdomstol och sådana som får överklagas hos regeringen uppkommer ett s.k. blandat mål. Sådana ärenden prövas enligt den pröv- ningsordning som gäller hos länsrätt. Länsrätten behöver dock bara konstatera att målet även innehåller en fråga som regeringen skall pröva och överlämna målet till kammarrätten. Med eget utlåtande skall sedan kammarrätten överlämna målet till regeringen som slutligt avgör ärendet. Även då beslut avser rivningslov eller marklov beror uppdelningen på vilken fråga som överklagandet avser. andet avser frågan om lovet strider mot en detaljplan eller områdes- bestämmelser, får beslutet överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Vidare får förordnanden enligt 6 kap. 19 § PBL att avstå eller upplåta mark eller enligt 6 kap. 22 § PBL om skyldighet att bekosta anläggande av gator och vägar eller anordningar för vattenförsörjning och avlopp överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Samma gäller frågor om byggnadsarbeten, tillsyn och kontroll enligt 9 kap. PBL, frågor om påföljder och ingripanden enligt 10 kap. PBL samt frågor om debitering av avgifter som anges i 11 kap. 5 § PBL. Beslut som överprövas av regeringen Enligt 13 kap. 4 § PBL får övriga beslut av , dvs. sådana beslut som inte särskilt anges i bestämmelsen, överklagas hos regeringen. Detta innebär bl.a. att beslut att anta, ändra eller upphäva detaljplan, om- rådesbestämmelser eller fastighetsplan får överklagas hos regeringen. Som tidigare nämnts överklagas beslut som avser bygglov eller för- handsbesked hos antingen allmän förvaltningsdomstol eller regeringen. Reglerna innebär att överklaganden av bygglov och förhandsbesked skall prövas av regeringen, om överklagandet avser tillämpning av be- stämmelserna om de allmänna intressen som enligt 2 kap. PBL skall beaktas vid lokalisering av bebyggelse. Samma gäller om överklagandet avser frågan om den sökta åtgärden skall föregås av detaljplaneläggning. Regeringens prövning kan avse t.ex. om mark är lämplig för bebyggelse med hänsyn till hushållningsbestämmelserna i 3 och 4 kap. . När det gäller rivningslov skall ett överklagande prövas av regeringen, om överklagandet avser fråga om byggnadens behov för bostadsförsörj- ningen eller om byggnaden bör bevaras på grund av dess eller bebyggel- sens historiska, kulturhistoriska, miljömässiga eller konstnärliga värde. beslut om marklov prövas av regeringen, om överklag- andet avser frågor om huruvida lovet förhindrar eller försvårar det be- rörda områdets användning för bebyggelse, medför olägenheter för an- vändningen av sådana försvarsanläggningar eller andra anläggningar som avses i 8 kap. 9 § tredje stycket PBL, eller i annat fall medför störningar för omgivningen. Regeringens beslut i plan- och byggärenden kan inte överklagas, men en enskild part i ett sådant ärende kan hos Regeringsrätten ansöka om prövning enligt lagen (1988:205) om rättsprövning av vissa förvaltnings- beslut. Domstolen skall då pröva om avgörandet i ärendet strider mot någon rättsregel på det sätt klaganden angett eller på sätt som i övrigt klart framgår av omständigheterna i ärendet. Prövningen innefattar, för- utom ren lagtolkning, även frågor om faktabedömning och bevis- värdering samt om beslutet strider mot kraven på saklighet, opartiskhet och allas likhet inför lagen. Prövningen omfattar också sådana fel i förfarandet som kan ha påverkat utgången i ärendet. En förutsättning för rättsprövning är att ärendet hos regeringen rört något förhållande som avses i 8 kap. 2 eller 3 § regeringsformen, dvs. rör tillämpningen av civil- rättsliga eller betungande offentligrättsliga normer. En annan förutsätt- ning är att beslutet innebär myndighetsutövning mot den enskilde. Ansökan skall ha kommit in till domstolen för beslutet. Regeringens beslut gäller trots att rättsprövning kan ske, men Regeringsrätten kan besluta om inhibition. 5.2 Den statliga prövningen I 12 kap. PBL regleras statens möjligheter att på eget initiativ överpröva kommunala beslut om planer, lov och förhandsbesked. Enligt 12 kap. 1 § PBL skall pröva kommunens beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser, om det kan befaras att kommunens beslut inte i tillräcklig grad tillgodoser vissa preciserade skall pröva kommunens beslut om det kan befaras att beslutet innebär att ett riksintresse enligt 3 eller 4 kap. Prop. 2002/03:27 inte tillgodoses, regleringen av sådana frågor om använd- ningen av mark- och vattenområden som angår flera kommuner inte har samordnats på ett lämpligt sätt, en miljökvalitetsnorm enligt 5 kap. miljö- balken inte iakttas, eller en bebyggelse annars blir olämplig med hänsyn till de boendes och övrigas hälsa eller till behovet av skydd mot olycks- händelser. skall enligt 12 kap. 2 § PBL från den dag då kommunens beslut kom in till besluta om en s.k. statlig överprövning enligt 12 kap. 1 § PBL skall ske eller inte. Länssty- relsens beslut i denna fråga får inte överklagas (13 kap. 4 § första stycket PBL). Om beslutar att överprövning inte skall ske, är den statliga kontrollen avslutad. Om däremot beslutar att pröv- ning skall ske, går vidare och prövar om kommunens beslut skall upphävas. Beslutet skall upphävas om något sådant förhållande som avses i 12 kap. 1 § PBL föreligger. beslut i upphävande- frågan får överklagas hos regeringen. Frågan om vem som får överklaga ett sådant beslut är inte reglerad i PBL, vilket innebär att rätten att över- klaga får bedömas enligt allmänna regler. Regeringens beslut kan i vissa fall bli föremål för rättsprövning hos Regeringsrätten. Om det finns särskilda skäl, får eller regeringen för ett visst område förordna att bestämmelserna om statlig överprövning skall tillämpas även på kommunala beslut att lämna lov eller förhandsbesked (12 kap. 4 § PBL). 5.3Uppgifter om antalet överklaganden och ärendetyper Uppgifter har samlats in avseende det totala antalet överklaganden enligt PBL som handläggs i olika instanser. Uppgifterna avser och redovisas som årligt genomsnitt för . Av uppgifter från länsstyrelserna framgår att antalet kommunala beslut enligt PBL som överklagades hos länsstyrelserna uppgick till drygt 3 000 . Av dessa beslut avsåg drygt 350 detaljplaner, områdesbestämmel- ser eller fastighetsplaner. Återstoden, dvs. ca 2 650, avsåg andra överkla- gade PBL-ärenden. Enligt uppgifter från uppgick antalet mål enligt PBL vid länsrätt till ca 1 000 . Vid kammarrätterna prö- vades ca 550 överklagade . Kammarrätterna har uppgett att 121 blandade mål avgjordes och 67 mål . Länsrätterna har uppgett att det handlagts 64 blandade mål och 92 . Antalet överklagade i Regeringsrätten uppgick till ca 200 . Till regeringen kom under dessa år in ca 360 sådana ärenden . Av dessa var ca 200 planärenden och ca 160 öv- riga PBL-ärenden. Av de 160 ärendena utgjorde drygt 60 blandade mål. Regeringsrätten hade 30 mål som avsåg rätts- prövning av regeringsbeslut i PBL-ärenden. inkom till regeringen 186 ärenden om bygglov, förhandsbe- sked, rivningslov och marklov. Av dessa var 90 ärenden s.k. blandade mål. inkom till regeringen 194 sådana ärenden, varav 79 blan- dade mål. En viss ökning av antalet inkomna blandade mål har alltså 6 Ändrad instansordning för vissa ärendetyper I frågan om vilka ärendetyper som redan nu bör omfattas av en ändrad instansordning och vilka som lämnas till den bredare översynen av plan- och bygglagstiftningen, gör regeringen följande bedömning. Den framtida ordningen för prövning av överklagade planärenden är en fråga av sådan politisk betydelse att den bör tas upp inom ramen för den bredare översynen av lagstiftningen. Med planärenden avses överklagade ärenden om antagande, ändring eller upphävande av detaljplan, områdes- bestämmelser eller fastighetsplan. Också frågorna om utformningen av en ny instansordning, liksom frågor om att precisera prövningsgrunderna, är av en sådan karaktär att de, när nu en större översyn av PBL görs, bör behandlas i det samman- hanget. Instansordningen för prövning av överklaganden av beslut som läns- styrelsen fattar som ett led i den statliga kontrollen av kommunerna (12 kap. PBL) bör inte ändras . Flertalet sådana ärenden avser planer men undantagsvis kan sådan prövning också ske av beslut om lov eller förhandsbesked. För övriga ärenden har regeringen följande förslag. 6.1Överklagande till domstol bör bli huvudregel Regeringens förslag: Bestämmelserna i 13 kap. 4 § PBL ändras så att överklagande till domstol blir huvudregel. De ärenden som får överklagas hos regeringen, eller som inte får överklagas, räknas upp i lagtexten. Om ett ärende som överklagas till domstol rör en fråga av särskild betydelse för Försvarsmakten, , eller , skall domstolen överlämna målet till regeringen för prövning. Arbetsgruppens förslag överensstämmer i huvudsak med regering- ens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna har tillstyrkt eller förklarat sig inte ha någon erinran mot förslaget. , , Länsstyrelserna i , och samt Försvarsmakten har anfört i huvudsak följande. Frågan bör ingå i den bredare översynen av PBL. Utrednings- direktiven innehåller ett uppdrag att finna en långsiktigt samlad lösning på frågorna om beslutsprocessen, inklusive instansordningen. Ett genom- förande av förslaget kan hindra kommittén från att välja den lämpligaste modellen för domstolsmedverkan i de aktuella ärendetyperna. , Kammarrätten i , i och Natur- vårdsverket har också anfört att de överväganden som skall göras i de aktuella ärendetyperna innehåller betydande inslag av lämplighet och ändamålsenlighet, inte bara rättsfrågor. Detta gäller inte minst avväg- ningar i fråga om allmänna intressen. Försvarsmakten har anfört att frågor som rör totalförsvaret även fortsättningsvis bör prövas av regeringen i sista instans. Skälen för regeringens förslag Regeringens förslag avser ärendetyper som överprövas av reger- ingen och som inte är planärenden eller avser den statliga kontrollen enligt 12 kap. PBL. Till gruppen hör i första hand ärenden om bygglov eller förhandsbesked inom område som inte omfattas av detaljplan. Sådana ärenden prövas mot bestämmelsen i 8 kap. 12 § PBL. Prövningen har ansetts inrymma såväl rättsfrågor som lämplighetsfrågor. En upp- delning av prövningen av överklaganden har därför gjorts med utgångs- punkt i vilka frågor som prövningen i huvudsak ansetts avse. Regeringsarbetet bör koncentreras till politiskt prioriterade uppgifter såsom att inom olika områden följa samhällsutvecklingen, analysera den och utforma regler eller riktlinjer för den. Prövningen av överklaganden i byggärenden kan inte längre anses vara en nödvändig arbetsuppgift för regeringen. Överflyttningen av sådana ärenden bör därför inte avvakta resultatet av den bredare översynen av PBL. Inslaget av lämplighetsbedömning har varit huvudskälet till att överprövningen lagts på regeringen. Lämplighetsbedömningen innebär att avgörandenas räckvidd ofta inte kan eller bör sträcka sig utöver det enskilda ärendet. Prövningen av överklaganden innebär också en värde- full erfarenhetsåterföring. Det har dock visat sig att det är ett mycket begränsat antal typer av frågor som aktualiseras i de ärenden som reger- ingen prövar. Dessutom prövar domstol flera ärendegrupper inom plan- och bygglagstiftningen. När det gäller den prövning som regeringen gör i ärendena finns det anledning att skilja mellan de ärenden där kommunen vägrat tillstånd att bygga på en viss plats och de ärenden där kommunen gett sådant till- stånd. I de fall då kommunen vägrat tillstånd med åberopande av olika all- männa intressen och sökanden överklagat, innebär prövningen bl.a. en bedömning av tyngden hos de åberopade allmänna intressena. Det kan t.ex. handla om att området är skyddsvärt från natur- eller kulturmiljö- synpunkt eller att det med hänsyn till de krav som kan finnas på sam- hällsservice finns ett starkt intresse för kommunen att styra bebyggelsens utveckling och lokalisering. Det är då viktigt att kommunen tillräckligt tydligt preciserar de intressen som kommunen åberopar. skall en avvägning göras mellan de allmänna intressena och de motstående enskilda intressena. Sådana avvägningar skall enligt i sista hand alltid kunna prövas av domstol. Den rättsutveckling som skett sedan blivit en del av svensk rätt visar att en väsentlig del av överprövningen i ärenden av detta slag nu får anses röra sådana rättsfrågor, som det är naturligt att en domstol prövar. När det gäller den andra huvudgruppen av överklagade byggärenden, nämligen den där kommunen lämnat tillstånd att bygga, sker överpröv- ning normalt på talan av grannar. I den mån grannarna åberopar olägen- heter för egen del görs prövningen av domstol.