prop · GP0389 · 2002-01-23 00:00:00 — Regeringens proposition 2001/02:89 Behandling av ofrivillig barnlöshet Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås ändringar i lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen. Lagen reglerar in vitro-fertilisering (IVF), dvs. prov- rörsbefruktning, och föreslås bli utvidgad så att även behandling med ägg eller spermier som kommer från andra än paret som genomgår behand- ling blir tillåten. Dock får inte både ägg och spermier komma från utom- stående. Befruktning utanför kroppen där antingen ägg eller spermier kommer från andra än paret som skall genomgå behandling skall endast få göras vid universitetssjukhus. I likhet med vad som gäller vid givarinseminationer enligt lagen (1984:1140) om insemination föreslås inga uttryckliga begränsningar för vem som får ge ägg eller spermier för användning vid IVF-behandling förutom att givaren skall vara myndig. Givaren skall också ha lämnat samtycke till att ge ägg eller spermier. Det föreslås att givarens samtycke skall kunna återkallas fram till befruktningen. Om givaren är lämplig skall prövas av läkaren. Vidare föreslås att en uttrycklig definition skall införas i av vem som skall anses som ett barns mor när ägget kommer från en an- nan kvinna än den som föder barnet. I införs även en be- stämmelse om att den man som har samtyckt till befruktning utanför ma- kans eller sambons kropp, med ett ägg som kommer från en annan kvinna, skall anses som barnets far. Propositionen behandlar även frågor som rör risker med in vitro- fertilisering, införandet av nya behandlingsmetoder samt behovet av uppföljning. Vidare behandlas frågor som rör barnets rätt att få känne- dom om sitt genetiska ursprung. Konsekvensändringar föreslås dessutom i sekretesslagen (1980:100) och i lagen (1984:1140) om insemination. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i ....................... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen............................................... 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1140) om Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) .. Ärendet och dess beredning............................................................ Särskilt om barnperspektivet............................................ Behandling där befruktningen sker utanför kvinnans kropp .......... 6.2Risker med behandling där befruktningen sker utanför Offentligt finansierade sjukhus ........................................ Ägg- eller spermiedonation.............................................. 6.4.1 Tillåten behandling ............................................... 6.4.2 Vem får ge ägg eller spermier?............................. 6.4.3 Barnets rätt till sitt ursprung ................................. 6.4.4 Behandling med ägg- eller spermiedonation skall ges vid universitetssjukhus ................................... 6.5Befruktning utanför kroppen med både donerade ägg och Förslaget till lag om ändring i .................. 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen............................................. 10.3Förslaget till ändring i lagen (1984:1140) om insemina- Förslaget till ändring i sekretesslagen (1980:100) ........... Lagförslag i promemorian Behandling av ofrivillig barnlöshet (Ds 2000:51).................................................... Remissinstanser till promemorian Behandling av ofrivillig barnlöshet (Ds 2000:51) .................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ..... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i , 2.lag om ändring i lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen, 3.lag om ändring i lagen (1984:1140) om insemination, 4.lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs ifråga om föräldrabalken1 dels att 1 kap. 7 § skall ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 1 kap. skall lyda Om faderskapet och moderskapet till barn, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 1 kap. 8 §, av följande lydelse. Har befruktning av moderns ägg utförts utanför hennes kropp med samtycke av hennes make eller sambo och är det med hänsyn till samtliga omständigheter sannolikt att barnet har avlats genom be- fruktningen, skall vid tillämp- ningen av 25 §§ den som har lämnat samtycket anses som bar- nets fader. Om en kvinna föder ett barn som tillkommit genom att ett ägg från en annan kvinna efter be- fruktning utanför kroppen har förts in i hennes kropp, skall hon anses som barnets moder. Har befruktning av moderns ägg utförts utanför hennes kropp med samtycke av hennes make eller sambo och är det med hänsyn till samtliga omständigheter sannolikt att barnet har avlats genom be- fruktningen, skall vid tillämpning- en av 25 §§ den som har lämnat samtycket anses som barnets fa- der. Detsamma skall gälla när befruktning utanför en kvinnas kropp har skett av ett ägg som kommer från en annan kvinna. 1.Denna lag träder i kraft . Lagen skall dock inte gälla i fråga om befruktning utanför kroppen som har utförts före ikraft- trädandet. 2.Har befruktning utanför en kvinnas kropp av ett ägg som kommer från en annan kvinna utförts före lagens ikraftträdande med samtycke av 1 Balken omtryckt 1995:974. hennes make eller sambo och är det med hänsyn till samtliga omständig- Prop. 2001/02:89 heter sannolikt att barnet har avlats genom befruktningen, får efter ut- gången av talan inte väckas om förklaring enligt 1 kap. 2 § första stycket om att mannen inte är far till barnet eller enligt 1 kap. 4 § tredje stycket om att en bekräftelse av faderskapet som mannen har lämnat sak- nar verkan mot honom. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen dels att nuvarande 3 och 4 §§ skall betecknas 4 § respektive 9 §, dels att 1 och 2 §§ och de nya 4 och 9 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas sju nya paragrafer, 3, 58 och 10-11 §§ samt närmast före 1 och 2 §§ respektive de nya 4, 5 och 711 §§ nya rubriker av följande lydelse. Denna lag tillämpas på befrukt- ning av en kvinnas ägg utanför hennes kropp i syfte att avla barn. Införande i en kvinnas kropp av ett ägg som har befruktats utanför kroppen får ske endast om 1.kvinnan är gift eller sambo, 2.maken eller sambon skriftligen samtycker, och 3.ägget är kvinnans eget och har befruktats med makens eller sambons sperma. I denna lag finns bestämmelser om 1.befruktning av en kvinnas ägg utanför hennes kropp, och 2.införande av ett befruktat ägg ien kvinnas kropp. Allmänna villkor för behandling Givare av ägg eller spermie skall vara myndig. Givaren skall lämna skriftligt samtycke till att ägget får befruktas eller att sper- mie får användas för befruktning. Givaren får återkalla sitt samtycke fram till dess befruktning skett. Befruktning utanför kroppen får inte utan tillstånd utföras annat än vid allmänna sjukhus. Ett befruktat ägg får föras in i en kvinnas kropp endast om kvin- nan är gift eller sambo och maken eller sambon skriftligen samtyckt till detta. Om ägget inte är kvin- nans eget skall ägget ha befruktats av makens eller sambons sper- mier. Den som vanemässigt eller för att bereda sig bryter mot 2 eller 3 §§ döms till böter eller fängelse . Var behandling får utföras Befruktning av ägg från en kvinna, i vars kropp ägget skall införas, med spermier från kvin- nans make eller sambo får inte utan tillstånd ut- föras annat än vid offentligt finan- sierade sjukhus. Vad nu sagts gäller också införande av ägget i kvinnans kropp. Kommer ägget inte från kvinnan eller spermien inte från kvinnans make eller sambo får befruktning och införande av ägg ske endast vid de sjukhus som upplåtit enhet för utbildning av läkare enligt av- tal mellan de universitet som be- driver läkarutbildning och be- rörda landsting. Särskild prövning 5 § I fråga om sådan befruktning utanför kroppen som skall utföras med ett annat ägg än kvinnans eget eller med en spermie från annan man än kvinnans make eller sambo skall en läkare pröva om det med hänsyn till makarnas eller de samboendes medicinska, psy- kologiska och sociala förhållan- den är lämpligt att en befruktning utanför kroppen äger rum. Be- fruktning utanför kroppen får utfö- ras endast om det kan antas att det blivande barnet kommer att växa upp under goda förhållanden. Vägras befruktning utanför kroppen, får makarna eller de samboende begära att Socialsty- relsen prövar frågan. För befruktning utanför kroppen skall en läkare välja ägg eller spermier från en givare som är lämplig. Ägg eller spermier från en gi- vare som har avlidit får inte an- vändas för befruktning. Uppgifterna om givaren skall antecknas i en särskild journal, som skall bevaras . Rätt till information 7 § Den som har avlats genom be- fruktning utanför kroppen med annat ägg än kvinnans eget eller med spermier från annan än kvin- nans make eller sambo har, om han eller hon uppnått tillräcklig mognad, rätt att ta del av de upp- gifter om givaren som antecknats i sjukhusets särskilda journal. Har någon anledning att anta att han eller hon avlats på sätt som sägs i första stycket är socialnämnden skyldig att på begäran hjälpa denne att ta reda på om det finns några uppgifter antecknade i en särskild journal. Skyldighet att lämna uppgifter till domstol Om det i ett mål om faderskap eller moderskap till barn är nöd- vändigt att få del av de uppgifter som finns om en befruktning utanför kroppen, är den som är ansvarig för befruktningen eller någon annan som har tillgång till uppgifterna skyldig att på begäran av domstolen lämna ut dessa upp- gifter. Den som vanemässigt eller för att bereda sig bryter mot 3 eller 4 §§ döms till böter eller fängelse . beslut enligt 5 § får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får till skydd för liv och hälsa meddela ytterligare föreskrifter om befrukt- ning utanför kroppen och infö- rande av ägg i en kvinnas kropp. Denna lag träder i kraft . 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1140) om insemination Härigenom föreskrivs ifråga om lagen (1984:1140) om insemination dels att 3 och 4 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 8 §, av följande lydelse. Insemination med sperma från annan man än den som kvinnan är gift eller bor tillsammans med får utföras endast vid allmänna sjuk- hus under överinseende av läkare med specialistkompetens i gyne- kologi och obstetrik. Läkaren väljer lämplig sperma- givare. Uppgifter om denne skall antecknas i en särskild journal, som skall bevaras . Läkaren skall pröva om det med hänsyn till makarnas eller de sam- boendes medicinska, psykologiska och sociala förhållanden är lämp- ligt att inseminationen äger rum. Inseminationen får utföras endast om det kan antas att det blivande barnet kommer att växa upp under goda förhållanden. Vägras insemi- nationen, får makarna eller de samboende begära att Socialstyrel- sen prövar frågan. beslut får inte överklagas. Ett barn som har avlats genom insemination som avses i 3 § har rätt att, om det har uppnått till- räcklig mognad, självt få del av de uppgifter om spermagivaren som har antecknats i sjukhusets sär- skilda journal. är skyldig att på begäran biträda bar- net med att skaffa fram dessa upp- gifter. Insemination med sperma från annan man än den som kvinnan är gift eller bor tillsammans med får utföras endast vid offentligt finan- sierade sjukhus under överinse- ende av läkare med specialistkom- petens i gynekologi och obstetrik. Läkaren väljer lämplig sperma- givare. Sperma från avliden givare får inte användas vid insemina- tion. Uppgifter om givaren skall antecknas i en särskild journal, som skall bevaras . Läkaren skall pröva om det med hänsyn till makarnas eller de sam- boendes medicinska, psykologiska och sociala förhållanden är lämp- ligt att inseminationen äger rum. Inseminationen får utföras endast om det kan antas att det blivande barnet kommer att växa upp under goda förhållanden. Vägras insemi- nationen, får makarna eller de samboende begära att Socialstyrel- sen prövar frågan. Den som har avlats genom in- semination som avses i 3 § har, om han eller hon uppnått tillräcklig mognad, rätt att ta del av de upp- gifter om givaren som antecknats i sjukhusets särskilda journal. Har någon anledning att anta att han eller hon avlats på sätt som sägs i första stycket är socialnämnden skyldig att på begäran hjälpa denne att ta reda på om det finns några uppgifter antecknade i en särskild journal. beslut enligt 3 § får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i sekretesslagen Härigenom föreskrivs att 7 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100)1 skall ha Sekretess gäller, om inte annat Sekretess gäller, om inte annat följer av 2 §, inom hälso- och följer av 2 §, inom hälso- och sjukvården för uppgift om enskilds sjukvården för uppgift om enskilds hälsotillstånd eller andra person- hälsotillstånd eller andra person- liga förhållanden, om det inte står liga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom att den enskilde eller någon honom gäller i annan medicinsk verksam- gäller i annan medicinsk verksam- kroppen, fastställande av könstill- ring, kastrering, omskärelse, åt- hörighet, abort, sterilisering, ka- gärder mot smittsamma sjukdo- strering, omskärelse, åtgärder mot mar, och ärenden hos nämnd med smittsamma sjukdomar, och ären- uppgift att bedriva patientnämnds- den hos nämnd med uppgift att Sekretess enligt första stycket gäller också i sådan verksamhet hos myndighet som innefattar omprövning av beslut i eller särskild tillsyn över allmän eller enskild hälso- och sjukvård. Sekretess gäller i verksamhet som avser omhändertagande av patient- journal inom enskild hälso- och sjukvård för uppgift om enskilds hälso- tillstånd eller andra personliga förhållanden. Utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas till hälso- och sjukvårdspersonal om uppgiften behövs för vård eller behandling och det är av synnerlig vikt att uppgiften läm- nas. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst sjuttio ver verksamhet som avses i första ver verksamhet som avses i första stycket får lämna uppgift till annan stycket får lämna uppgift till annan sådan myndighet för forskning och sådan myndighet för forskning och framställning av statistik eller för framställning av statistik eller för rådet, om det inte kan antas att den rådet, om det inte kan antas att den enskilde eller någon honom enskilde eller någon honom Lagen omtryckt 1992:1474. Senaste lydelse 2001:500. stående lider men om uppgiften röjs. Vidare får utan hinder av sek- retessen uppgift lämnas till enskild enligt vad som föreskrivs i lagen (1984:1140) om insemination, lagen (1988:1473) om undersök- ning beträffande HIV-smitta i brottmål, lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård och smitt- skyddslagen (1988:1472). stående lider men om uppgiften Prop. 2001/02:89 röjs. Vidare får utan hinder av sek- retessen uppgift lämnas till enskild enligt vad som föreskrivs i lagen (1984:1140) om insemination, lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen, lagen (1988:1473) om undersökning beträffande HIV-smitta i brottmål, lagen (1991:1129) om rättspsyki- atrisk vård och smittskyddslagen (1988:1472). Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning uppdrog åt (S 1985:A) att i samråd med den medicinska professionen göra en över- syn av vissa frågor om befruktning utanför kroppen. Uppdraget föranled- des bl.a. av ett uttalande från socialutskottet (bet. 1993/94:SoU2) där utskottet ansåg det vara motiverat att en utredning av frågor om äggdo- nation kom till stånd. överlämnade rapporten sterad befruktning synpunkter på vissa frågor i samband med befrukt- ning utanför kroppen. Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna och en sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr S95/1895/S). Som ett led i beredningen av förslag be- träffande bl.a. äggdonation utarbetades departementspromemorian Be- handling av ofrivillig barnlöshet (Ds 2000:51). Lagförslagen i departe- mentspromemorian finns i bilaga 1. Departementspromemorian har re- missbehandlats. En remissammanställning finns tillgänglig i Socialde- partementet (dnr S2000/5967/HS). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. I denna proposition behandlas de frågor som tas upp i departements- promemorian som rör behandling av ofrivillig barnlöshet. Förslagen i denna proposition har utformats i samarbete med och . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets ytt- rande över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Regeringen har i allt väsentligt följt Lagrådets förslag. Dessutom har vissa redaktionella ändringar gjorts. Vi återkommer till Lagrådets synpunkter i avsnitten 6.3, 6.4.1, 6.4.3 och 7.1 samt i författningskommentaren till de lagrum vilkas utformning Lagrådet lämnat synpunkter på. Ofrivillig barnlöshet är för många par ett stort och svårt medicinskt och socialt problem, som dock inte sällan kan behandlas framgångsrikt. medicinska utvecklingen har medfört att det nu i hög utsträckning går att fastställa vad barnlösheten beror på och därefter sätta in behandling. Möjligheterna att inom sjukvården hjälpa ofrivilligt barnlösa par har ökat Man räknar med att 10 av alla gifta och samboende par är ofrivilligt barnlösa. Orsaken till barnlösheten är oftast biologiska störningar, skador eller missbildningar hos någon av Knappt en tredjedel av all ofruktsamhet beror på något fel hos Ofruktsamheten kan exempelvis var en följd av äggledarin- flammation eller hormonella rubbningar. Hos knappt en tredjedel av pa- ren ligger felet hos mannen och kan då exempelvis bero på att mannens spermier är för få, att de har nedsatt rörlighet eller är missbildade. För den resterande tredjedelen räknar man med att orsaken till barnlösheten finns i parkombinationen. finner man dock, trots utredning, ingen rimlig orsak till barnlösheten. Orsaken till barnlösheten kan i vissa fall undanröjas genom en opera- tion. Detta kan bli aktuellt där kvinnan har skador på äggledaren eller sammanväxningar runt äggledarna eller där mannen har stopp i sädesle- darna. Även hormonbehandling kan i vissa fall användas för att förbättra en störd äggstocksfunktion. Såväl kirurgiska ingrepp som hormonbe- handling för att förbättra eller rätta till äggstocksfunktionen syftar till att komma till rätta med de bakomliggande problemen. Om behandlingen är lyckosam kan kvinnan bli gravid på naturlig väg. Assisterad befruktning brukar användas som samlingsnamn för de metoder som används för att direkt åstadkomma befruktning. Beroende på orsaken till barnlösheten kan olika metoder användas för att försöka åstadkomma befruktning. Vid kvinnlig infertilitet finns olika metoder beroende på om kvinnan har förmåga att producera egna ägg eller inte. Den kvinna som produce- rar egna ägg kan få dessa befruktade utanför kroppen, antingen med ma- kens eller sambons spermier eller med spermier donerade av en annan man. Befruktade ägg förs sedan in i kvinnans livmoder. Metoden kallas in vitro fertilisering (IVF) eller provrörsbefruktning. Om kvinnan saknar förmåga att producera egna ägg kan in vitro fertiliseringen göras med ägg som kommer från en annan kvinna. Användning av spermier eller ägg som kommer från andra än paret självt är dock, som redogörs för i avsnitt 4.2, inte tillåten vid IVF-behandling i . Även då orsakerna till barnlösheten beror på faktorer hos mannen kan ofta befruktning utanför kroppen ske. I dessa fall sker befruktning ofta med hjälp av mikroinjektionsteknik, som innebär att en enstaka spermie injiceras direkt in i äggcellen. Vid manlig infertilitet kan även graviditet hos kvinnan åstadkommas genom givarinsemination, dvs. genom att spermier som donerats från en annan man än maken eller sambon på konstlad väg förs in i kvinnan. I vissa fall prövas insemination med ma- kens eller sambons sperma då orsaken till parets barnlöshet inte är känd. Valet av behandlingsmetod skall, liksom i all hälso- och sjukvård, ske genom att den ansvarige läkaren i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet vidtar de medicinska åtgärder som är bäst ägnade att med hän- syn till förhållandena i det enskilda fallet ge det medicinskt mest till- fredsställande resultatet. Den utveckling av behandlingsmetoderna som har skett, och som allt- jämt sker, ställer emellertid nya krav på etiska överväganden. Det är vik- tigt att pröva den etiska lämpligheten hos nya metoder innan de kommer till praktisk användning i klinikernas verksamhet. Detta gäller såväl den behandling som ges inom ramen för den offentligt finansierade hälso- och sjukvården som den som ges av privata vårdgivare. Behandling av ofrivillig barnlöshet och då i synnerhet IVF-behandling aktualiserar även andra frågor av etisk natur. Hit hör forskning på be- fruktade ägg och preimplantatorisk diagnostik. Dessa frågor är för närva- rande föremål för utredning. De behandlas därför inte i denna proposi- Inte heller behandlas frågor som rör möjligheter att förfoga över Prop. 2001/02:89 befruktade ägg i annat fall än vid behandling av ofrivillig barnlöshet. Lagen (1984:1140) om insemination trädde i kraft och omfattar både make- och givarinsemination. Insemination definieras i lagen som införande av sperma i en kvinna på konstlad väg. Enligt lagen får insemination endast ske om kvinnan är gift eller samboende och mannen givit sitt skriftliga samtycke till behandlingen. Givarinsemina- tion får utföras endast på allmänt sjukhus under överinseende av läkare med specialistkompetens i gynekologi och obstetrik. Det är den behand- lande läkaren som väljer spermagivare. En särskild donatorjournal skall upprättas och bevaras . Avsikten med lagen var att ge barn tillkomna efter givarinsemination samma rättsliga status som biologiska och adopterade barn. Enligt en samtidig ändring i fast- slogs att maken eller den man som kvinnan sambor med och som sam- tyckt till inseminationen skall anses som barnets far. Barn som tillkom- mit genom givarinsemination har rätt att få reda på spermagivarens iden- titet när de uppnått tillräcklig mognad, som regel i övre tonåren. har utfärdat föreskrifter och allmänna råd (1987:6) om inseminationer. I korthet innebär dessa att läkaren före varje behandling måste kontrollera att samtycke från kvinnans make eller sambo finns och att denne är i livet. Sperma från flera män får inte blandas och under samma menscykel får bara en spermagivare användas. Endast frusen sperma får med hänsyn till risken för HIV-smitta användas. Vid insemi- nation måste två journaler finnas, en för donatorn och en för kvinnan. Båda journalerna sparas . måste innehålla en kod som också skall finnas i kvinnans journal så att spermagivaren kan identifieras av sjukhuset. Sjukhuset rapporterar verksamhe- tens omfattning och resultat till . Insemination skall enligt föreskrifter föregås av en psykosocial utredning för att bl.a. få en uppfattning om parets lämplighet som föräldrar och deras för- måga att vårda och uppfostra barn. I utredningen ingår också att noggrant informera paret om inseminationslagens innehåll och innebörd. Framför- allt är det viktigt att informera om barnets möjlighet att senare i livet ta reda på vem som är dess biologiske far. Mannen och kvinnan skall vara medvetna om vilka konsekvenser på lång sikt som en givarinsemination innebär och vara beredda att acceptera dessa av hänsyn till barnets bästa. Lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen trädde i kraft .