prop · GP03101 · 2002-04-12 00:00:00 — I kapitel 10 görs en genomgång av flertalet av rapporterna och regeringens åtgärder med anledning av dessa. RRV:s årliga revision har resulterat i att 10 myndigheter har fått invändning i revisions- berättelsen för . Mot- svarande antal 2000 var 14 myndigheter. Revision av EU-medel för Revisionsrättens granskning av verksamheter som finansierats med EU-medel avslutas med en årsrapport och ett antal särskilda rapporter. Dessa rapporter ligger till grund för rådets och parlamentets ansvarsfrihetsprövning. Iakttagel- serna berör samtliga utgiftsområden i EU-budgeten, men det finns anledning att särskilt lyfta fram de områden som berör . Dessa är egna medel (inkomsterna till EU-budgeten) samt EU:s jordbruks- och strukturpolitik. Redovisningen omfattar både de generella iakttagelserna som revisionsrätten gjort och de punkter där specifikt pekats ut. En av de generella frågor som nämns är de stora överskott på EU-budgeten som uppstod (11,). utpekas bl.a. avseende deklarationer av för stora odlingsarealer inom jordbrukssektorn och för uttagandet av s.k. kartavgift i samband med arealbidragen. delar inte revisionsrättens kritik. Ekonomisk styrning i staten I kapitlet redovisas läget avseende utvecklingen av den ekonomiska styrningen i staten. Synpunkterna från remissbehandlingen av departementspromemorian Ekonomisk styrning för effektivitet och transparens (Ds 2000:63) sammanfattas och en översiktlig tidsplan för genomförandet av det fortsatta arbetet pre- senteras. Vidare kommenteras resultatskrivel- sernas framtida roll som en del i budgetpro- cessen. I samband med behandlingen av Årsredo- visningen för staten 2000 (bet. 2000/01:FiU20, rskr. 2000/01:288) gjorde ett tillkännagivande angående könsuppdelad statistik. Enligt finansutskottet är jämställd- hetsfrågan högt prioriterad och det är angeläget att köns- och jämställdhetsperspektivet genom- syrar regeringens arbete. Vidare framhålls vikten av att dessa frågor förs framåt med all kraft, och att såväl den praktiska utformningen av könsuppdelad statistik som preciseringen av kraven i myndigheternas regleringsbrev ges ett tydligt och uppföljningsbart innehåll. Frågan om könsuppdelad statistik och regeringens arbete med att utveckla redovisningen av jämställd- hetsarbetet har även behandlats tidigare av finansutskottet, bl.a. i betänkande 2000/01:FiU2 (rskr. 2000/01:123). Regeringen delar uppfattning angående jämställdhetsfrågans betydelse och arbetar kontinuerligt för att den skall ingå som en naturlig del i genomförandet av den statliga verksamheten. pågår ett arbete inom som syftar till att se över hela budgetprocessen, från formulering av mål till redovisning, utifrån ett jämställdhets- perspektiv. Det innebär att bl.a. att prognoser, konsekvensanalyser och resultatredovisningar skall ha en starkare genusanalys och mer stringent stödja uppfyllelsen av de jämställd- hetspolitiska målen. Som ett led i att förbättra redovisningen av jämställdhetsarbetet har rikt- linjerna för utformningen av regleringsbreven förstärkts när det gäller kraven på myndig- heternas återrapportering. Formerna för styrning och uppföljning måste enligt regeringen vara sådana att jämställd- hetsperspektivet ingår som en naturlig del utifrån relevansen för respektive verksamhet. Regeringens årliga redovisning av jämställd- hetsarbetet till sker huvudsakligen inom ramen för resultatredovisningen för respektive politikområde i budgetpropositionen. Fördjupade redovisningar av jämställdhets- perspektivet inom olika politikområden och verksamheter bör lämnas i regeringens resultat- skrivelser till . Den fördelningspolitiska analys, vilken redo- visas i samband med den ekonomiska vår- propositionen och/eller budgetpropositionen som underlag för regeringens bedömningar och förslag, behandlar fördelningseffekter och väl- färdsaspekter som i viss utsträckning anknyter till jämställdhetsfrågorna. I budgetpropositionen lämnade regeringen under utgifts- område 14 Arbetsliv, politikområde jämställdhet, även en redogörelse för fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män (bilaga 1) samt en redovisning av könsför- delningen i statliga lekmannastyrelser (bilaga 2). Regeringens ambition är att utveckla formerna för en mer samordnad rapportering av de statliga insatserna inom jämställdhetsområdet under utgiftsområde 14 Arbetsliv, politikområde jämställdhet. Avsikten är även att återkommande komplettera den årliga informationen till med en mer omfattande och fördjupad redovisning av den samlade jämställdhets- politiken i en särskild resultatskrivelse. Årsredovisningen för staten behandlar statens ekonomiska ställning ur olika aspekter på en övergripande nivå och baseras huvudsakligen på ekonomisk redovisning från olika statliga aktörer, främst myndigheter. Statistikinforma- tionen är begränsad och hämtas i den mån den finns från myndigheternas årsredovisningar. Möjligheterna att förbättra innehållet i årsredo- visningen avseende könsuppdelad statistik baserat på redovisningen från de statliga myndig- heterna kommer dock kontinuerligt att prövas. I årets årsredovisning återfinns sådan information för vissa transfereringar i kapitel 4 Stats- budgetens utfall. 1.4Kvalitetsbedömning av årsredovisningen för staten () skall enligt sin instruktion översiktligt granska underlaget till årsredovisningen för staten avseende de delar som upprättas av (). Granskningen omfattar den konsoli- derade resultaträkningen, balansräkningen och finansieringsanalysen samt tillhörande noter och redovisningsprinciper. Därutöver granskas materialet avseende utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag. RRV:s granskning omfattar en genomgång av de metoder som har tillämpats av ESV vid upprättandet av underlaget. Det interna informa- tionsflödet från ESV:s statsredovisningssystem har kartlagts och bedömts. De största myndig- heternas årsredovisningar har stämts av mot uppgifterna i koncernredovisningssystemet. Granskning har också skett av ESV:s kvalitetssäkring av redovisad information samt justeringar och elimineringar av interna mellan- havanden mellan de ingående organisationerna. Granskningen har omfattat de revisorsintyg över rapporteringen till statsredovisningen m.m. som RRV inom ramen för den årliga revisionen lämnat avseende de största myndigheterna. En genomgång har därutöver gjorts av revisions- berättelser med invändning eller upplysning samt revisionsrapporter för myndigheterna med avseende på om det föreligger sådana för- hållanden som borde påverkat underlaget för den konsoliderade årsredovisningen. Granskning av ESV:s underlag RRV:s bedömning är att ESV:s underlag avseende 2001 på ett tydligt och informativt sätt visar vilka organisationer som omfattas samt vilka principer som tillämpas för redovisningen och konsolideringen av statens samlade räken- skaper. Enligt RRV är innehållet i allt väsentligt rättvisande utifrån de regeringsbeslut och de principer för upprättandet som anges i under- laget. RRV konstaterar vidare att kvaliteten på ESV:s underlag höjs . Förbättringar noteras särskilt i fråga om redovisningen av skatteuppbörd enligt bokföringsmässiga grun- der. Årets underlag är även det första där samtliga dotterbolag till myndigheter och affärsverk redovisas enligt kapitalandelsmetoden. redovisades affärsverkens dotterbolag till anskaffningsvärde. Ett problem som kommenterats av RRV är att myndigheterna tillämpar olika redovisningsprinciper för immateriella tillgångar. Denna diskrepans gäller även för underlaget 2001. RRV noterar dock att problemet åtgärdas då regelverket ändrats så att myndigheterna i fortsättningen skall aktivera de immateriella tillgångar som gäller utvecklings- kostnader. Förbättringarna av underlaget 2001 påverkas även av att antalet outredda differenser när det gäller redovisningen av inomstatliga mellan- havanden har minskat jämfört . Vidare anser RRV att ESV:s dokumentation över upprättandet av underlaget förbättrats. För att skapa förutsättningar för att upprätta ett underlag till årsredovisningen för staten helt i enlighet med god redovisningssed för koncern- redovisning efterlyser RRV en tydligare normering för vissa områden. principer för redovisning av uppbörd och transfereringar enligt bokföringsmässiga grunder samt redovisning av tillgångar med kultur- historiskt värde. Uppföljning av de budgetpolitiska målen 2 Uppföljning av de budgetpolitiska målen De budgetpolitiska mål som har beslutat om innebär att: -Den offentliga sektorns finansiella sparande skall uppgå till av BNP i genomsnitt över en konjunktur- cykel. har fastställt målet för det finansiella sparandet till av BNP. -De takbegränsade utgifterna skall rymmas inom beslutade utgiftstak för staten. har fastställt utgiftstaket till . Den offentliga sektorns finansiella sparande Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn är resultatet av samtliga transaktioner som påverkar den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet. Finansiella transaktioner som köp och försäljning av aktier och andra finansiella tillgångar påverkar således inte det finansiella sparandet. Detsamma gäller värde- förändringar på tillgångar och skulder. Målet för det finansiella sparandet omfattar hela den offentliga sektorn som den definieras i nationalräkenskaperna (NR), dvs. förutom staten även ålderspensionssystemet och den kommunala sektorn. Det finansiella sparandet påverkas därför inte av transaktioner mellan den offentliga sektorns olika delar. Till ålders- pensionssystemet räknas AP-fonderna och premiepensionssystemet. Den kommunala sek- torn omfattar kommuner och landsting. Affärs- verken ingår enligt nationalräkenskapernas definition inte i den statliga sektorn utan räknas till företagssektorn. Utifrån beslut att det långsiktiga målet för de offentliga finanserna skall vara ett överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel fastställs sedan årsvisa överskottsmål. har beslutat att de offentliga finanserna skall uppvisa ett överskott på av BNP. Höjningen av överskottsmålet från av BNP beslutades mot bakgrund av att en snabb minskning av överskottet riskerade att ge den inhemska efterfrågan en alltför snabb stimulans med risk för över- hettning. har över- skottsmålet klarats med god marginal. Tabell 2.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande BP 2001 = Budgetpropositionen Den offentliga sektorns finansiella sparande uppgick preliminärt till , motsvarande av BNP (se tabell 2.1). Det är en förbättring med 27,4 miljarder kronor och som andel av BNP ökade sparandet . Det beror främst på att skatteinkomsterna ökade mycket starkt, trots skattesänkningar och den dämpade tillväxten. Utgifterna steg relativt långsamt till följd av sänkta ränteutgifter på statsskulden. Det höga överskottet i de offent- liga finanserna 2001 beror delvis på periodi- seringar och tillfälligt höga skatteinkomster. Fördelningen av det finansiella sparandet mellan staten och ålderspensionssystemet på- verkades 2001 av att överfördes från AP-fonden till staten som följd av den finansiella infasningen av pensions- reformen (se vidare kapitel 8). Den offentliga sektorns finansiella sparande 2001 blev bättre än vad som beräknades i budgetpropositionen . Det beror på att skatteinkomsterna underskattades trots att BNP ökade mindre än väntat. Högre realisationsvinster och företagsvinster bidrog till högre skatteinkomster. Utgiftstaket för staten infördes . Syftet med utgiftstaket är framför allt att ge och regeringen förbättrad kontroll över anvisade medel och utgiftsutvecklingen och möjliggör därmed en bättre styrning. Genom att beslutar om ett tak för utgifterna tydliggörs även behovet av prioriteringar mellan olika utgiftsområden. Vidare ger utgiftstaket budgetpolitiken en långsiktig inriktning med hög förutsägbarhet och främjar därmed tro- värdigheten i den ekonomiska politiken. Utgifts- taket för staten underlättar därmed möjligheten att uppnå målet för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn. De takbegränsade utgifterna omfattar utgift- erna för 26 utgiftsområden (nr 125 och 27) samt utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. ingår inte eftersom och regeringen i mycket begränsad omfattning kan påverka dessa utgifter på kort sikt. De takbegränsade utgifterna utgörs av faktiskt förbrukade anslagsmedel, vilket innebär att myndigheternas utnyttjande av ingående reservationer, anslagssparande och anslagskredit ingår. Skillnaden mellan det fastställda utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna utgörs av budgeteringsmarginalen. Dess syfte är att utgöra en buffert mot såväl makroekonomisk osäkerhet som den osäkerhet som finns kring de finansiella konsekvenserna av fattade beslut. Om budge- teringsmarginalen tas i anspråk innebär det i regel att överskottet i de offentliga finanserna försämras. fastställde utgiftstaket för staten för till . Budgeteringsmarginalen beräknades till . Med anledning av olika riksdagsbeslut om tekniska justeringar av utgifts- taket och förslaget om sänkt fastighetsskatt , höjdes utgiftstaket till i budgetpropositionen . Utgifts- taket fastställdes av till i enlighet med förslag i budgetpropositionen . Beslutet innebar att utgiftstaket höjdes med . Motiveringen till denna justering var att slutliga beräkning av utjämningsbidraget till kommuner och landsting blev högre än den preliminära och att denna utgiftsökning motsvaras av en lika stor ökning av utjämningsavgiften på statsbudgetens inkomstsida. Enligt statsbudgetens utfall uppgick de utgifter som omfattas av utgiftstaket till . Därmed underskreds utgifts- taket med . Utgifterna exklusive statsskuldsräntor blev lägre än vad som beräknades i statsbudgeten . Avvikelsen förklaras framför allt av lägre utgifter inom utgifts- områdena Arbetsmarknad, Studiestöd, Total- försvar samt Utbildning och universitets- forskning. Utgifterna blev högre än budgeterat för anslagen Sjukpenning och rehabilitering m.m., Arealersättning och djurbidrag m.m., Biståndsverksamhet samt Statligt utjämnings- bidrag till kommuner och landsting. Tabell 2.2 Takbegränsade utgifter -2,4 -1,5 Anm: BP 2001=Budgetpropositionen 1 Inkl. posten Minskning av anslagsbehållningar med . Utfallet för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten uppgick till , vilket är högre än beräkningen i budgetpropositionen . I kapitel 4 redovisas skillnader mellan utfall och budgeterade belopp för olika anslag och utgiftsområden. resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys 3 resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys 3.1Omfattning och nyckeluppgifter Konsolideringen innebär att transaktioner Resultat- och balansräkningarna, finansierings- analysen och noterna i årsredovisningen för staten omfattar myndigheterna, inklusive affärs- verken, under och regeringen och de fonder som redovisas av myndigheter. Dessutom ingår de allmänna försäkringskassorna. Försäk- ringskassorna är inte statliga myndigheter men ingår eftersom de finansieras med anslag. Riks- bankens grundfond ingår men däremot inte . Även Allmänna arvsfonden ingår. AP-fonderna och ingår inte eftersom deras tillgångar har en annan karaktär än statens tillgångar i övrigt. De erkända arbetslöshetskassorna ingår inte i den statliga redovisningsorganisationen och därmed inte heller i de konsoliderade resultat- och balans- räkningarna. En fullständig förteckning över samtliga ingående organisationer framgår av bilaga 4 Statliga myndigheter m.m. Till skillnad från vad som är fallet i statsbud- geten redovisas i resultaträkningen i huvudsak intäkter och kostnader, vilket bl.a. innebär att utgifterna för en investering, via avskrivningar, fördelas över investeringens hela livslängd. Resultaträkningen omfattar myndigheternas alla verksamheter oavsett finansiering. Uppgifterna, i de konsoliderade resultat- och balansräkningarna för staten, baseras på den information som myn- digheterna, inklusive affärsverken, lämnar till statsredovisningen och den information som presenteras i deras årsredovisningar. Redovis- ningen utgår från vedertagna redovisnings- och värderingsprinciper som i så stor utsträckning som möjligt har hållits konstanta över tiden. mellan myndigheter, t.ex. arbetsgivaravgifter för statligt anställda och bidrag mellan myndigheter, elimineras. Sammanställning av vissa nyckeluppgifter I nedanstående tabell visas ett antal nyckelupp- gifter från resultat- och balansräkningarna för att åskådliggöra olika dimensioner i statens finanser. De olika uppgifterna kommenteras i anslutning till avsnitten om resultat- respektive balans- räkning längre fram. Skatter behandlas i kapitel 4 Statsbudgetens utfall samt i not till resultaträkningen. Några belopp avseende 2000 avviker från motsvarande redovisning i Årsredovisningen på grund av ändrade redovisningsprinciper m.m. Se bilaga 2 Redovisningsprinciper. För att få jämförbarhet mellan åren har redovisningen i allt väsentligt justerats i enlighet med ändrade redovisningsprinciper, (se bilaga 2 Redovisningsprinciper). Motsvarande justeringar har inte gjorts . Diagram 3.1 Statens intäkter 19972001 Statens intäkter inklusive finansiella intäkter och resultatandelar var , en ökning med jämfört med föregående år. Intäkterna har ökat . Diagram 3.2 Statens kostnader 19972001 Statens totala kostnader inklusive finansiella kostnader och avskrivningar var , en minskning med jämfört med . Kostnaderna har ökat . Diagram 3.3 Transfereringar 19972001 Transfereringskostnaderna uppgick till , en ökning med 19,2 miljarder jämfört med föregående år. Den samlade ök- ningen uppgår till 84 miljarder, eller . Diagram 3.4 Statens över-/underskott 19972001 Resultaträkningen visar ett överskott . Förändringen uppgår till . Diagram 3.5 Nettoförmögenheten och statsskulden -1 000 000 -1 200 000 -1 400 000 -1 600 000 Statens nettoförmögenhet är lika med skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde. Statsskulden, som i huvudsak motsvarar statsbudgetens ackumulerade underskott , svarar för den övervägande delen av skulderna och därmed den negativa nettoför- mögenheten. Förbättringar uppgår till , eller . Nettoförmögenhetens värde vid utgången av 2001 motsvarar av BNP. Diagram 3.6 Statsskulden i procent av BNP har statsskulden minskat med . Statsskuldens andel av BNP har minskat från av BNP av BNP 2001. Diagram 3.7 Statens egen verksamhet Kostnaderna för statens egen verksamhet har minskat jämfört med föregående år, bl.a. beroende på lägre personalkostnader då () bolagiserats. perioden har kostnaderna ökat med . I resultaträkningen redovisas redovisnings- periodens intäkter och kostnader. Skatter m.m., som utgör merparten av statens intäkter, redo- visas till stor del enligt kassamässiga principer, dvs. med de belopp som faktiskt inbetalats . Statens kostnader innefattar drift av statens egen verksamhet och de stora bidrags- och för- säkringssystem staten hanterar som t.ex. social- försäkringssystemet. Transfereringar redovisas, liksom skatter, till största delen kassamässigt, dvs. kostnader redovisas i samband med den faktiska utbetalningen av bidraget. Den statliga verksamheten finansieras i viss utsträckning med avgifter från försäljning av varor och tjänster och bedrivs, med undantag för affärsverkens verksamhet, utan vinstkrav. En be- gränsad del av intäkterna genereras även i form av bidrag. Resultaträkningen redovisar ett över- skott på nära , som kan jämföras med ett överskott på . De viktigaste förändringsfaktorerna är att skatter m.m., inklusive inlevererade överskott, ökat med ca som det finansiella nettot, dvs. skill- naden mellan finansiella intäkter och kostnader, försämrats med . Den försämringen beror huvudsakligen på att de finansiella intäkterna påverkades positivt 2000 av försäljningen av . De övriga förändringar som redovisas består av förändringar av både kostnader och intäkter som sammantaget ger ett netto på ca . 107 331 164 51757 186 25 211 Tabell 3.2 Konsoliderad resultaträkning Intäkter av avgifter och andra Avsättningar till/upplösning av fonder Summa statens egen verksamhet före resultat från andelar och Resultat från andelar i dotter- och Juridiska personers inkomstskatt ökade med 25 miljarder och fysiska personers inkomstskatt ökade med nästan . stora ökningen av juridiska personers inkomst- skatt beror dels på högre vinster , dels på (tidigare SPP). Större delen av dessa skatte- skattereduktion för allmän pensionsavgift, ökade fysiska personers inkomstskatter till följd av stora realisationsvinster , vilka debiterades 2001 och till följd av hushållens ökade lönein- Arbetsgivaravgifterna ökade med 16 miljarder p.g.a. högre lönesumma. I den totala ökningen i posten skatter m.m. ingår också inlevererade överskott, jämfört med till följd av en extra utdelning ökade med främst på grund av ökade löner. Skatter behandlas utförligare i kapitel 4 I tabell 4.4, avsnitt 4.2 Statsbudgetens inkomster, finns en redovisning av skillnader mellan skatter i resultaträkningen och i statsbudgeten. Finansiella intäkter och kostnader Diagram 3.8 Statens intäkter 2001 fördelade på typ av intäkt De totala intäkterna 2001, inklusive resultat- andelar och finansiella intäkter, uppgick till , vilket utgör en ökning med jämfört med föregående år. Intäkterna exklusive resultatandelar och finan- siella intäkter uppgick till 926 miljarder, vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Intäkterna från skatter m.m. utgjorde det dominerande intäktsslaget med , en ökning med jämfört med . av skillnaden jämfört med föregående år beror på engångseffekter i samband med att Skatter m.m. inkl. arbetsgivaravgift () Anm.: Inom parentes anges motsvarande värden för redovisningsperioden Intäkter av avgifter har minskat med nära , vilket till övervägande del beror på bolagiseringen av (). Intäkter av bidrag har ökat med jämfört med föregående år, till följd av att arealbidrag belastat och ingen utbetalning gjordes 2000. Intäkter från EU periodiseras och redovisas som kostnaderna, när utbetalning sker. (Se not 3 till resultaträkningen). Diagram 3.9 Statens kostnader 2001 fördelade på typ av kostnad Finansiella kostnader () Anm.: Inom parentes anges motsvarande värden för redovisningsperioden De totala kostnaderna har ökat med jämfört med . Transfere- ringskostnaderna har ökat (se tabell 3.3) medan kostnaderna för statens egen verksamhet och finansiella kostnader minskat. Förändringen i de senare beror främst på lägre räntekostnader. Tabell 3.3 Transfereringar Lämnade bidrag m.m. Kostnaderna för lämnade bidrag m.m. under rubriken uppgick till 634 miljar- der kronor 2001, en ökning med jämfört med . Ovan visas utvecklingen av transfereringar i form av lämnade bidrag m.m. . Nedan redovisas de fyra delom- rådena närmare och kommenteras kortfattat. Diagram 3.10 Socialförsäkring 19972001 Kostnaderna för socialförsäkring har ökat . uppgår ökningen till eller . har kostnaderna ökat med totalt ca (). Av ökningen 19972001 är hänförliga till ökade pensionskostnader. Ökningen av pensionerna har varit tämligen jämnt fördelad och ökning var . De pensioner som finan- sieras via AP-fonderna ingår i ovan angivna kost- nader, eftersom de betalas ut av försäkrings- kassorna. Däremot finns AP-fonderna som såda- na, administration och finansiella poster, inte med i resultat- och balansräkningarna (se bilaga 2 Redovisningsprinciper). De ökade pensions- kostnaderna beror dels på ett ökat antal pen- sionärer, dels på att en allt större andel av dessa omfattas av ATP-systemet och att den genom- snittliga pensionspoängen ökat. När det gäller ersättning vid arbetsoförmåga och till funktionshindrade m.m. har kostnaderna ökat kraftigt . Sammanlagt uppgår ökningen till eller . Den dominerande delen avser kostnader för sjukpenning som ökat kraftigt. ökade sjukpenning- kostnaderna med . Efter in- förandet av nuvarande regler för sjuklöneperiod betalar sjukförsäkringen sjukpenning från femtonde sjukdagen. Det är i första hand antalet långtidssjukskrivna som ökat. Dessutom har den genomsnittliga ersättningen per dag ökat.