prop · GQ031 · 2002-10-08 00:00:00 — Regeringens proposition 2002/03:1 Förslag till statsbudget , finansplan, skattefrågor, ändrade anslag Regeringens proposition 2002/03:1 Regeringen överlämnar härmed enligt 9 kap. 6 § regeringsformen sitt förslag till statsbudget . I propositionen lämnar regeringen sitt förslag till statens inkomster och utgifter . Vidare presenteras en finansplan, förslag till utgiftstak för staten för åren 20022004 och förslag till hur utgifterna skall fördelas på utgiftsområden. Regeringen lämnar också förslag till åtgärder på skatteområdet med effekt . Regeringen presenterar vidare en prognos för statsbudgeten samt föreslår ändrade anslag på tilläggsbudget . I bilaga 1 redovisas specifikation av statsbudgetens anslag och inkomsttitlar . I bilaga 2 redovisas en bedömning av den internationella och svenska ekonomins utveckling . Förslag till statsbudget för Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto -13 400 000 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Ansvar och samarbete ........................................................................... Det ekonomiska läget............................................................................ Internationell ekonomisk utveckling................................................... Svensk ekonomisk utveckling............................................................... Den ekonomiska politiken.................................................................... En väl fungerande lönebildning............................................................ Arbete och tillväxt................................................................................. Barn och unga - vår framtid .................................................................. De äldres trygghet skall stärkas............................................................ Ökade resurser till vården och omsorgen............................................ Krafttag mot ohälsa............................................................................... Ett för alla ................................................................................. Förslag till riksdagsbeslut..................................................................................... Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ........... Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980)................. 3.3Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän 3.4Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation............................................................... Förslag till lag om beräkning av viss inkomstskatt på förvärvsinkomster vid taxering, m.m. ................................... 3.6Lag om ändring i lagen (1996:1512) om dubbelbeskattnings avtal mellan de nordiska länderna......................................................... 3.7Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på 3.8Förslag till lag om ändring i lagen (1999:673) om skatt på 3.9Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1667) om skatt på Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt........ 3.11Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1565) om beskattning av viss privatinförsel.............................................................................. 3.12Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m. .......................................................................... Budgetpolitiska mål och statsbudgeten .............................................................. Utgiftstak för staten ............................................................................. Beräkning av den offentliga sektorns utgifter..................................... Överskott i offentliga sektorns finanser ............................................. Uppföljning av statsbudgeten ............................................... 4.4.4Statsbudgetens saldo, statens finansiella sparande och Den offentliga sektorns finanser ........................................................ Internationella jämförelser av offentliga utgifter .............................. Osäkerhet i skatteberäkningen .......................................................... Offentliga sektorns skatter periodiserad redovisning ................... Socialavgifter och löneskatter ............................................................ Skatt på varor och tjänster .................................................................. Offentliga sektorns inkomster enligt nationalräkenskaperna .......... Statsbudgetens inkomster kassamässig redovisning ...................... Ändrad redovisning av inkomsttitlar ................................................. Uppföljning av statsbudgetens inkomster ............. Skattekvoten skatt över BNP .......................................................... Utgifternas fördelning på utgiftsområden och 2004 6.2.1De takbegränsade utgifternas förändring jämfört med års 6.3Utgiftsområde 127 samt Ålderspensionssystemet vid sidan av Bemyndiganden och övriga ekonomiska förpliktelser m.m............................. Finansiering av investeringar och rörelsekapital ............................... Övrig utlåning från .............................................. Bemyndigande för ramanslag.............................................................. Statliga myndigheters hantering av ingående mervärdesskatt .......... Skatter på förvärvsinkomster.............................................................. Sänkt skatt på arbete som del i grön skatteväxling............................ Förändrade nivåer för socialavgifter................................................... Det fasta beloppet vid beskattning av förvärvsinkomster ................ Beskattning av sjömän i det nordiska skatteavtalet........................... Kapital- och företagsbeskattning ....................................................... 8.3.2Översyn av reglerna om fastighetsskatt på småhus m.m., förmögenhetsskatt samt arvs- och gåvoskatt .................................... Avskaffad kapitalvinstbeskattning av näringsbetingade andelar ...... Energi- och miljöskattefrågor............................................................. Höjd koldioxidskatt på bränslen........................................................ Höjd energiskatt på el......................................................................... Skattesatsuppräkning efter prisutvecklingen (indexering)............... 8.4.2.1Höjda skatteavdrag för bränslen som förbrukas för värmeproduktion i kraftvärmeverk .................................................... 8.4.2.2 Biobränslenas konkurrenskraft i kraftvärmeverk.............................. 8.4.2.3Slopat avdrag för energiskatt på el som produceras i 8.4.3Begränsning av koldioxidskatteuttaget avseende företag i kalk- Direktavdrag för sluttäckningsmaterial ............................................. Skattestrategi för alternativa drivmedel ............................................. Skatt på lågpriscigaretter..................................................................... Skattelättnad för vissa byggtjänster................................................... Utvärdering av ROT-liknande åtgärder ............................................ Skattereduktion för utgifter för s.k. bredbandsanslutningar ........... Andra förslag i särpropositioner ........................ Förslag till tilläggsbudget .................................................... Tilläggsbudget per utgiftsområde ...................................................... Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning............... Utgiftsområde 4 Rättsväsendet.......................................................... Utgiftsområde 5 Internationell samverkan ....................................... Utgiftsområde 6 Totalförsvar ............................................................ Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar ...................................... Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ................ Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom ..................... Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad..................................................... Utgiftsområde 14 Arbetsliv................................................................ Utgiftsområde 15 Studiestöd ............................................................. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning................. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid............... Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård ............................... Utgiftsområde 22 Kommunikationer................................................ Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande Utgiftsområde 24 Näringsliv.............................................................. Specifikation av statsbudgetens utgifter och inkomster Avstämning av målet om en halvering av antalet socialbidragsberoende Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Sysselsättning, arbetslöshet och löneutveckling ..................................................... De tre scenarierna ..................................................................................................... Offentligt finansiellt sparande i och några andra länder............................ Reformer för barnen ................................................................................................. Mer pengar till vården............................................................................................... Specifikation av ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag för Utgiftstak för staten ................................................................................................. Den offentliga sektorns finansiella sparande........................................................... Av beslutade budgetpolitiska mål ........................................................... Saldoutrymme och budgeteringsmarginal............................................................... Tekniska justeringar av utgiftstaket för staten ........................................................ 6 Utgiftstak för staten ................................................................................................ Utgiftstak för offentlig sektor ................................................................................. föreslagna utgifts- och inkomstförändringar.................................................... Fortsättning på 4.9 föreslagna utgifts- och inkomstförändringar ......................... beslutade och aviserade utgifts- och inkomstförändringar samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar................................................. Fortsättning på 4.10 beslutade och aviserade utgifts- och inkomstförändringar samt nu föreslagna utgifts- och Budgetsaldo och statsskuld 2002 ........................................................................... Statsbudgetens utgifter 2004...................................................................... Utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten 20022004 ............................... Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år....................... Statsbudgetens saldo och statsskulden .................................................................. Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande........................................ Statsbudgetens saldo samt justering för större engångseffekter........................ Den offentliga sektorns finansiella sparande....................................................... Den offentliga sektorns finanser.......................................................................... Offentliga utgifter i 11 EU-länder....................................................................... Offentliga sektorns periodiserade skatter, offentliga sektorns inkomster enligt nationalräkenskaperna och statsbudgetens inkomster 20012004....... Offentliga sektorns skatter, underliggande årlig förändring 20022004............. Bruttoeffekter av regeländringar 19992004......................................................... Makroekonomiska förutsättningar och förändringar jämfört med Fastighetsskatt årlig förändring 20012004.......................................................... Den offentliga sektorns skatteintäkter 19992004............................................... Skattepliktiga inkomster 20002004 ..................................................................... Förändring av skatt 20012004........................................................... Kapitalvinster och kapitalförluster 1999 och 2000 ............................................. Skattesatser för fastigheter 19972003................................................................ Fastighetsskatt fördelad på fastighetstyp 20002004......................................... Skatt på energi 20002004.................................................................................... Specifikation av restförda skatter m.m. 20002004............................................ Periodiserade skatter, skatter enligt NR samt skattekvoten 20012004........... Offentliga sektorns totala inkomster enligt NR 20012004 ............................. Statsbudgeten skatter 20012004 ........................................................................ Statsbudgetens inkomster 20012004 ................................................................. Utvecklingen av skatteunderlaget 20002004..................................................... Skattekvoten 1999, förändring av skattekvoten 19901999 samt skattepliktiga transfereringars inverkan på skattekvoten för ett urval Skattekvot enligt NR och periodiserad skattekvot 20002004 ......................... Mervärdesskattesatser 1991 och 2002 samt förändring av skattesatserna Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2002................................................ Utgifter 2003 och 2004 .......................................................................................... Förändring av takbegränsade utgifter mellan ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen .......................................... Investeringslån och låneramar 1998 - 2002........................................................... Räntekontokrediter 2002 och kreditramar för ........................................ Översikt anslagsbeslut gällande garantier 2003 .................................................... Sammanfattande redovisning av beställningsbemyndiganden avseende 2003 .... Grundavdrag enligt gällande regler........................................................... Grundavdrag enligt gällande regler........................................................... Grundavdrag enligt regeringens förslag................................................... Grundavdrag enligt regeringens förslag................................................... Socialavgifter enligt regeringens förslag................................................... Skattehöjningar inklusive indexuppräkning för vissa bränslen och el för Nuvarande och föreslagna skattesatser på vissa bränslen och el ......................... Budgeteffekter av åtgärder på skatteområdet i BP 2003 m.m. ............................. Bruttoeffekter, kassamässiga effekter för statsbudgeten och periodiserade nettoeffekter för offentlig sektor år 2003-2004 samt varaktiga effekter för Omfördelning av högskoleplatser.......................................................................... Utgiftstaken som andel av BNP .............................................................................. Utgiftstaken i miljarder kronor ............................................................................... Antal personer som är sjukskrivna ............................................... Ekonomiska effekter av en möjlig halvering av socialbidraget.............................. Statsbudgetens utveckling 19902004..................................................................... Statsskuld i miljarder kronor och som andel av BNP .......................................... Offentliga utgifter som andel av BNP ..................................................... Offentliga utgifternas andel av totala utgifter ......................................... Beskattningsbara kapitalvinster 19882004 .......................................................... BNP-, aktie- samt fastighetsprisindex 19882002................................................ Företagens inkomstskatt 19912000 samt beräknad utveckling 20012003 ...... Mervärdesskatt uppdelad efter användning .......................................................... 5.5 Kommunskatter 19962004................................................................................... Inkomstskatter i förhållande till lönekostnaden 19932002................................ Implicit skatt på arbete och arbetsgivaravgifternas andel av lönekostnaden Implicit skatt på företag 19952000 ...................................................................... Hushållens konsumtionsutgifter för bilar och sällanköpsvaror samt för livsmedel Utgiftsprognos 2002 jämfört med ursprunglig statsbudget ................. på myndigheternas räntekonton ............... Grundavdrag enligt gällande regler (tunn linje) samt enligt förslaget (fet En ny mandatperiod tar sin början. har varit framgångsrika. Men de största ut- maningarna ligger framför oss. Alltsedan terrordåden har den internationella ekonomiska utveck- lingen varit osäker. Företagsskandalerna i har spätt på oron. Stor ovisshet råder om den europeiska ekonomin. krävs ansvar och sam- arbete. Svensk ekonomi skall vara fortsatt stark. Regeringen avser att vidmakthålla ordning och reda i svensk ekonomi. Målen för de offentliga finan- serna och utgiftstaken skall . Syssel- sättningen skall öka och arbetslösheten och inflationen skall vara fortsatt låg. I första hand skall nya resurser användas för att öka tryggheten och rättvisan. Det går före stora skattesänkningar. är för litet för stora konflikter. Istället behövs ett nytt samförstånd för att modernisera och göra tryggare. Regeringen avser att verka för breda uppgörelser över traditio- nella gränser och barriärer. skall tillbaka till full sysselsättning. skall vara ett land där inkomst- klyftorna minskar och girigheten trängs tillbaka. Regeringen avser att under man- datperioden föra en politik som präglas av jämställdhet och där ekonomiska, sociala, regionala och ekologiska mål är i balans med varandra. skall vara ett friskt land. Den ökade ohälsan skall bekämpas. att sätta kampen mot ohälsan i arbetslivet högt på dagord- ningen. skall vara ett föregångsland som driver på omställningen till en ekologiskt hållbar värld. Regeringen avser att fortsätta med att öka miljöhänsynen i utformningen av politiken. skall vara ett samhälle för alla. Mångfalden är en tillgång som skall tas till- vara. Segregationen måste brytas i arbets- liv, utbildning och boende och diskri- mineringen tvingas tillbaka. Regeringen vill göra integrationspolitiken till en första rangens uppgift för vårt land. skall vara ett land med tillväxt i alla delar av landet. Regeringen avser att arbeta för en tillväxtpolitik med tydlig inriktning på utbildning av hög kvalitet, ökad kon- kurrens och goda villkor för företagen. skall vara ett ledande kunskapssam- hälle. Satsningar på forskning och utbild- ning på alla nivåer ökar jämlikheten, driver på moderniseringen av samhället och lägger en god grund för långsiktig tillväxt. röst skall vara stark i det internationella samarbetet för fred och hållbar utveckling. Biståndet ökas och be- slut skall fattas om att öka biståndet till av BNI. skall vara ett internationellt aktivt land. Regeringen kommer att vidta särskilda åtgärder för att främja svenska ekonomiska intressen globalt, i EU och i närområdet. skall vara ett föregångsland där kvinnor och män skall ha samma möjlig- heter, rättigheter och skyldigheter inom alla väsentliga områden i livet. För att uppnå målen krävs att makt och inflytande för- delas jämnt mellan kvinnor och män, och att kvinnor och män har samma möjligheter till ekonomiskt oberoende. En handlings- plan för ökad jämställdhet läggs fram. skall vara de många möjligheternas land. Inte de stora motsättningarnas samhälle. Budgetpropositionen bygger på en överens- kommelse mellan den socialdemokratiska regeringen och , vilka står bakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken, bud- getpolitiken, utgiftstaken, tilläggsbudgeten och de nu föreslagna och aviserade skatte- förändringarna. Det finns en betydande osäkerhet om den inter- nationella utvecklingen. Trots detta utvecklas svensk ekonomi väl. Tillväxten i väntas bli ungefär dubbelt så hög som EU-genom- snittet. Mycket tyder på att den internationella kon- junkturen var som svagast . Därefter har det skett en viss återhämtning. Osäkerheten om styrkan och uthålligheten i uppgången har dock tilltagit . Sammantaget förutses den globala BNP- tillväxten uppgå till och till . I skedde en viss dämpning av konjunkturen . Därefter har hus- hållens konsumtion fortsatt att utvecklas stabilt trots den oro och osäkerhet som präglat de finansiella marknaderna. BNP-tillväxten bedöms stanna vid för att stiga till . I EU drivs återhämtningen i huvudsak av en ökad export och i mindre utsträckning av in- hemsk efterfrågan. uppgå till och . I ett flertal EU-länder är utvecklingen av de offentliga finanserna oroväckande. För att säker- ställa sunda offentliga finanser är det viktigt att medlemsländerna lever upp till de åtaganden som gjorts inom ramen för stabilitets- och tillväxt- pakten. Svensk ekonomi utvecklas förhållandevis starkt. ökade BNP i snabbare än i flertalet övriga länder i EU. Dess- utom har läget på arbetsmarknaden fortsatt att förbättras som inflationen har fallit tillbaka. Den ligger nu i linje med inflationsmål. BNP-tillväxten förklaras framför allt av en stark ökning av exporten och hushållens växande konsumtion. Förutsätt- ningarna är gynnsamma för en fortsatt god ut- veckling. väntas BNP öka och . 1 Bidrag till BNP-tillväxten. Liksom bedöms hushållens konsumtion även framöver stimuleras av höga disponibla in- komster. Hushållens ekonomiska situation har stärkts av en rad reformer och skattesänkningar. Den offentliga konsumtionen ökar. Till följd av tidigare höga investeringsnivåer och ett minskat kapacitetsutnyttjande faller investe- ringarna . förväntas investeringarna i näringslivet stiga igen i samband med en allt högre produktion. Förändring från föregående år i procent, om ej annat anges Hushållens nettosparkvot, nivå4 Tysk ränta 10-års statsobligation1 Svensk ränta 10-års statsobligation1 2Procent av arbetskraften. 4Exklusive sparande i avtalspensioner Källor: , , , och Efterfrågan på arbetskraft är relativt låg. väntas syssel- sättningen ligga på ungefär samma nivå som föregående år. I takt med att produktionen stiger väntas sysselsättningen öka. Till följd av en stark ökning av antalet personer faller dock den reguljära sysselsätt- ningsgraden till . Tabell 1.3 Sysselsättning, arbetslöshet och löneutveckling Den öppna arbetslösheten har fortsatt att minska. Särskilt positivt är att den ökning av ungdomsarbetslösheten som noterades har upphört. Den öppna arbets- lösheten beräknas sjunka till 2003. görs ingen bedömning av konjunktur- läget.