prop · GP031d8 · 2002-01-01 00:00:00 — och hela EU vänder sig emot den amerikanska embargopolitiken, som motverkar sitt uttalade syfte Ett positivt inslag är att har visat prov på en omfattande demokratisering och en allt större medvetenhet om mänskliga rättigheter. I finns flera länder där straffrihet och övergrepp ofta med politiska förtecken 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 utgör de största hoten mot en demokratisk utveckling och ett etablerande av rättsstaten. I den andinska regionen märks framförallt den väpnade konflikten i med mer än 4.000 dödsskjutningar, 300 försvinnanden och 300.000 interna flyktingar endast . I sätts förhoppningar till den nyvalde presidenten om en fortsatt konsolidering av demokratin, ökad respekt för mänskliga rättigheter och förbättrade levnadsvillkor för befolkningen. Samvetsfångar från tidigare odemokratiska regimer är dock fortfarande en realitet i detta land, liksom i några andra latinamerikanska länder. Urbefolkningen i , Chiapas i södra , och är särskilt drabbad vad gäller diskriminering i samhället och bristande respekt för mänskliga rättigheter. Situationen på västra karaktäriseras av två parallella tendenser, en positiv; som för regionens länder mot stabilisering, regionalt samarbete och europeisk integration och en negativ, som riskerar att leda sydöstra mot splittring och nya svårlösta konflikter. politik, liksom EU:s, syftar till att understödja den positiva utvecklingen mot fungerande europeiska demokratier som nya kriser ska förebyggas. Det svenska utvecklingssamarbetet med länderna på västra skall bidra till att uppfylla denna dubbla ambition. Så bekämpas i denna region fattigdomen bäst. genomför omfattande insatser i samtliga länder på västra : , Bosnien- , , inklusive Kosovo, och . Stöd ges till institutionsuppbyggnad och till EU- anpassning inom centrala sektorer för den så kallade Stabiliserings- och associeringsprocessen. Hjälp ges till flyktingar som vill bygga upp sina hus och till företagare som vill få fart på sina småföretag. Stora insatser görs för att reparera den infrastruktur som har förstörts under många års vanskötsel och för att få människor att återskapa det förtroende mellan folkgrupper som har förbytts i hat under många års konflikt. De svenska insatserna skall i hög utsträckning präglas av flexibilitet och ett regionalt synsätt. deltar därför aktivt i den så kallade för sydöstra . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 försök att genom investeringar och regionalt samarbete bryta den cykel av konflikter som präglat västra . En landstrategi för samarbetet med utarbetades av Sida i samråd med UD och antogs av regeringen . Denna strategi avser sex områden för svenska insatser : förvaltning, mänskliga rättigheter och demokrati, näringslivsutveckling, landsbygdsutveckling, hälsa och miljö. Omfattningen på insatserna i har fördubblats jämfört med en mer blygsam nivå under föregående år. För samarbetet med antog regeringen en landstrategi utarbetad av Sida i samråd med UD. Strategin innebär att bibehåller en hög ambitionsnivå och förblir en av de största bilaterala samarbetsparterna för detta krigshärjade land. En betydande del av insatserna går fortfarande till att återuppbygga hus och skapa arbetstillfällen genom så kallade integrerade områdesprogram. Samarbetet med har utökats snabbt efter fall och den demokratiska utvecklingen i . Om- fattande insatser har gjorts för att lindra de humanitära problemen och en landstrategi för fortsatta insatser har antagits av regeringen. Inriktningen på det svenska utvecklingssamarbetet skall vara att stärka de demokratiska institutionerna och bidra till en ekonomisk utveckling. För Kosovo (FRJ) har separata riktlinjer för de svenska insatserna antagits av regeringen. För samarbetet med beslutade regeringen om en landstrategi . Strategin innebär att svenska insatser ska inriktas på områdena förvaltning, mänskliga rättigheter och demokrati, näringsliv, jordbruk och miljö. En övergripande ambition skall vara att bidra till förbättrade relationer mellan landets olika etniska grupper. Omfattningen på insatser i har ökat betydligt jämfört med föregående år. Även samarbetet med har utökats , bland annat som en följd av den positiva politiska utvecklingen i landet. Regeringen har beslutat om en landstrategi. Den huvudsakliga inriktningen på de svenska insatserna skall vara att understödja vägen mot europeisk integration genom bland annat institutionsutveckling, fortsatta insatser vad gäller mänskliga rättigheter/demokrati och stöd till ökat flyktingåtervändande. Demokrati och mänskliga rättigheter på västra Det gångna året har varit när demokratin gjort landvinningar på västra . tvingades bort från presidentposten i goslavien (FRJ), sedan han besegrats i allmänna val. Nya regeringar röstades senare fram i delrepublikerna och . I samtliga regionens länder hölls någon form av demokratiska val, övervakade, eller organiserade, av det internationella samfundet. Respekten för mänskliga rättigheter har, bland annat i och med den demokratiska utvecklingen i FRJ, förbättrats. En rad allvarliga problem kvarstår dock i regionen. Oroligheter i har tvingat tiotusentals människor att lämna sina hem. drabbas återvändande flyktingar från minoritetsgrupper i och av trakasserier och andra svårigheter. I Kosovo (FRJ) är situationen för minoritetsbefolkningen än allvarligare. Myndigheter på västra har generellt svårt att på ett tillfredsställande sätt upprätthålla lagar och regler och därmed skydda befolkningen från övergrepp. Korruptionen är utbredd och rättsväsendet outvecklat. Att stödja den demokratiska utvecklingen och stärka respekten för de mänskliga rättigheterna är därför viktiga komponenter i det svenska utvecklingssamarbetet med samtliga länder på västra . samt länderna i Södra (Ar- menien, , ) och (, , , , ) har sedan självständigheten drabbats hårt av ekonomisk tillbakagång. Flera av länderna har dock en stor utvecklingspotential särskilt vad gäller energitillgångar och en långsam återhämtning sker. I bedrivs stödinsatserna i form av ett långsiktigt utvecklingssamarbete med fortsatt tonvikt på samarbetet inom det särskilda OSS- programmet. Det svenska stödet till en social investeringsfond, som bidrar till utveckling av den sociala infrastrukturen samt kompetenshöjning inom barn- och äldreomsorg, fortsätter. Likaså fortsätter projekten inom lantmäteri, energieffektivisering och arbetsmarknad. Insatser inom hälsovård har påbörjats och insatser inom jordbruk planeras. Därtill pågår ett skuldhanteringsprogram med svensk expertis. I Södra och har stödinsatserna, som tidigare i huvudsak var av humanitärt slag, ändrat karaktär och övergått i ett mer långsiktigt utvecklingssamarbete. Vad gäller länderna i Södra ges tekniskt bistånd huvudsakligen i form av kunskapsöverföring inom mänskliga rättigheter, demokratisering, offentlig förvaltning och den sociala sektorn. I inriktas insatserna på att förbättra miljön och befolkningens hälsa kring , på reformering av den offentliga sektorn, på den sociala sektorn och på jämställdhet. Samarbete sker huvudsakligen med och . Insatserna i är i allt väsentligt fokuserade på . I den mån det bedöms vara möjligt förväntas insatser också i . Nödvändigheten av att skapa demokratiska och marknadsekonomiska strukturer i de olika länderna bör fortsatt stå i centrum för de svenska insatserna liksom att upprätthålla respekten för mänskliga rättigheter. Frågor inom miljöområdet och den sociala sektorn bör också fortsatt prioriteras liksom jämställdhetsfrågor. Utbyte och samarbete inom kultur samt utbildning och forskning kan också bli aktuellt. Samarbetsprojekt av regional karaktär bör eftersträvas. Demokrati och mänskliga rättigheter i Södra och Läget i Södra (, , ) präglas av regionens olösta konflikter (, , ). Vapenvila råder visserligen, men fredsavtal saknas och läget vad gäller mänskliga rättigheter i dessa områden är utom kontroll för respektive . Samtliga tre länder är nu medlemmar i . Detta till trots är läget vad gäller de mänskliga rättigheterna bristfälligt.Ländernas politiska system kännetecknas av starka presidentmakter med parlament, som har relativt begränsat inflytande och svagt utvecklade partisystem. Korruptionen är omfattande och rättssäkerheten är undermålig, polisbrutalitet förekommer och domstolarna utsätts 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 De val som hållits i och har efter hand blivit bättre, även om de enligt varit långt ifrån bra. Valen i har dock starkt kritiserats av , där också övergrepp från polisen förekommer liksom trakasserier av press och journalister. De fem länderna i (, , , , ) karaktäriseras av starka presidentämbeten med begränsat inflytande för parlamenten. Vad gäller mediasituationen finns relativt oberoende medier i och , men klimatet har efter hand hårdnat för såväl tidningar som TV och enskilda journalister med trakasserier av myndigheter och våld mot enskilda journalister. I , och är censuren sträng. Journalister och oppositionella trakasseras och, speciellt i , hindras från utländska kontakter. Läget vad gäller mänskliga rättigheter är också speciellt bekymmersamt i , och . I det krigsdrabbade är kriminalitet, politiskt våld, kidnappningar och korruption vardagliga företeelser. Politiska partiers och oppositionellas verksamhet hindras. Vad gäller har några genomgripande reformer ännu inte genomförts. Presidenten har oinskränkt makt och oppositionen har tvingats utomlands. Journalister trakasseras och hindras från utländska kontakter. Polisbrutalitet är vanligt förekommande liksom trakasserier av religiösa grupperingar. har situationen vad gäller mänskliga rättigheter, mot bakgrund av intrång av islamska rebeller, hårdnat. Oppositionella och religiösa grupperingar trakasseras och polisbrutalitet är vanligt förekommande. Kandidatlandet upplever en djup ekonomisk kris vilket har föranlett ett omfattande finansiellt stöd från IMF och för att underlätta nödvändiga ekonomiska reformer. Genomförandet av förmedlemskapsstrategi har trots de ekonomiska problemen gått framåt och presenterade den turkiska regeringen ett omfattande nationellt program för politiska, ekonomiska och admininstrativa reformer i syfte att anpassa sig till . Omfattande kränkningar av de mänskliga rättigheterna före- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 kommer fortfarande liksom sociala och ekonomiska klyftor mellan olika befolkningsgrupper och regioner. Demokratin har tydliga brister. Sida utarbetar ett förslag till landstrategi för . Den övergripande målsättningen med de svenska insatserna är att underlätta EU-anpassning. Ett svenskt center har inrättats i i syfte att bl.a. stödja strävan mot ett medlemskap i . Demokrati och mänskliga rättigheter i Situationen för de mänskliga rättigheterna och demokratin i är inte tillfredsställande. uppfyller inte de politiska Köpenhamnskriterierna för medlemskap i och har därför inte kunnat inleda medlemskapsförhandlingar. Genomförandet av de politiska reformer som krävs för att garantera en fungerande rättsstat går långsamt. De största problemen hänför sig till inskränkningar i yttrande- och opinionsfrihet, tortyr, bristande skydd för personer som tillhör minoriteter och militärens roll. har situationen i de turkiska fängelserna fått stor uppmärksamhet liksom ett antal rättegångar mot enskilda individer och politiska partier. Den turkiska regeringen har inlett ett omfattande reformarbete som syftar till att förbereda för medlemskap i och vissa lagändringar har genomförts i syfte att förbättra respekten för de mänskliga rättigheterna. Ett antal konstitutionella förändringar har också aviserats och kommer att debatteras av det turkiska parlamentet . Några genomgripande och konkreta förbättringar har dock inte ägt rum . för multilateralt utvecklingssamarbete omfattar FN:s ekonomiska och sociala verksamhet, internationella finansieringsinstitutioner och fonder, övrigt multilateralt samarbete samt Europeiska utvecklingsfonden. Till detta kommer kostnaden för det svenska bidraget till den del av EU:s gemensamma bistånd som finansieras över EG-budgeten (se avsnitt 3.1). Tabell 3.3 1.1 Multilateralt utvecklingssamarbete FN:s ekonomiska och sociala FN:s ekonomiska och sociala verksamhet har fått ny kraft genom generalsekreterarens genomgripande reformarbete för ett effektivare FN, genom en serie av internationella sakinriktade konferenser som resulterat i globala åtaganden kring konkreta handlingsprogram och genom en förbättrad samordning och rationellare arbetsfördelning mellan olika FN-organ. Det gäller både inom det ekonomiska och sociala verksamhetsfältet och mellan detta och FN:s agenda kring fred och säkerhet med särskild tonvikt vid att förebygga konflikter. Såväl FN som EU har utvecklat en tydligare politik, starkare åtagande och bredare åtgärdsprogram när det gäller konfliktförebyggande insatser. ägde fyra internationella konferenser rum under FN:s ledning. Hit hörde konferensen om de minst utvecklade länderna, mötet för femårsuppföljningen om boendefrågor, generalförsamlingens särskilda session om hiv/aids liksom toppmötet om uppföljning av barntoppmötet . Förberedelserna och/eller genomförande av dessa konferenser ägde rum under det svenska EU-ordförandeskapet varvid intog en särskilt hög profil. lyckades under förhandlingarna, många av dem starkt politiskt präglade, få igenom betydande åtaganden t.ex. avseende starkare stöd till de minst utvecklade länderna där vidgat marknadstillträde och höjt bistånd var två viktiga komponenter, fördjupat engagemang och insikt om boendeförhållandenas betydelse för en hållbar stadsutveckling, ökat stöd för hiv-smittade och aids-sjuka med bl.a. inrättande av en ny global fond för stöd till de mest drabbade länderna samt en viktig markering av kvinnors rätt till sin egen sexualitet. Under barntoppmötet står barnens rättig heter i fokus liksom en rad åtaganden om hur barnens situation skall förbättras. Under det svenska ordförandeskapet förbereddes också två kommande världskonferenser som kan få ett stort genomslag i det internationella utvecklingssamarbetet, , om utvecklingsfinansiering och Världstoppmötet om hållbar utveckling. Dessa två konferenser bör bidra till ökad samsyn om bl.a. mobilisering av resurser för hållbar utveckling. om utvecklingsfinansiering kommer särskilt att behandla frågor om hur nationella strategier kan utvecklas, nationella och internationella investeringars centrala roll, den grundläggande vikten av mänskliga rättigheter, skuldfrågans betydelse liksom vikten av en fri handel och ett effektivt regionalt och internationellt samarbete. En viktig del av förberedelserna inför världstoppmötet om hållbar utveckling är en utvärdering av genomförandet av . Baserat på resultatet av denna kommer nya åtaganden att göras exempelvis för att globaliseringen skall kunna bidra positivt till en hållbar utveckling. De stora världskonferenser som ägde rum visar tillsammans med FN:s Millenniedeklaration på en stark global enighet om en hållbar utveckling med fattigdomsbekämpningen som övergripande mål. Konferenserna innehåller också en rad åtaganden om mänskliga rättigheter, jämställdhet, sociala och reproduktiva rättigheter liksom utsatta gruppers rättigheter. På svenskt initiativ har EU utvecklat en politik där antalet nya globala konferenser skall begränsas. Nya former för uppföljning av världskonferenser skall utvecklas och högsta prioritet skall ges åt insatser för att stödja regeringar att genomföra gjorda åtaganden. Även om stora framsteg gjorts när det gäller FN:s kapacitet och roll på såväl det operativa som normativa området, lider organisationen av kännbar penningbrist. Det gäller i stort sett samtliga verksamhetsområden. Många organisationer har tvingats att kraftigt reducera sin verksamhet som kraven på effektivisering fortsätter. Resurs- och kapacitetsproblemen har varit särskilt kännbara för och (). Men också på det humanitära området har brist på medel gjort det omöjligt att tillmötesgå angelägna hjälpbehov. har en framskjuten roll i ansträngningarna att skapa budget- och finansieringsformer för FN:s verksamhet som gör det möjligt för världsorganisa- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 tionen att leva upp till de krav som medlemsländerna ställer. EU är sammantaget FN:s största finansiär. Under det svenska ordförandeskapet utgjorde samarbetet mellan EU och FN en central fråga. Riktlinjer för förhållningssätt som bidragsgivare till och samarbetspart med FN har antagits och kommer att konkretiseras i olika former av samarbete som ytterligare stärker banden mellan EU och FN. Samarbetet mellan FN och har fördjupats. De fattigdomsstrategier (Poverty Reduction Strategy Paper PRSP) som gjort till sitt strategiska ramverk är också viktiga komplement till FN:s landstrategier UNDAF UN Development Assistance Framework. De två aktörerna samverkar också kring tematiska frågor såsom hiv/aids och konflikthantering. Även ingår i detta samarbete. När det gäller hiv/aids har samverkan mellan internationella aktörer från FN och till enskilda organisationer och den privata sektorn fått ny styrka genom generalförsamlingens specialsession om hiv/aids och dess deklaration . FN:s aidsprogram () är ett välkommet exempel på hur skilda aktörer kan komma samman i gemensam sak kring en global angelägenhet. På det humanitära området har också välkomna framsteg gjorts när det gäller samordning kring policy och konkreta insatser i fält. Mer bekymmersamt är det fortsatt klena gensvaret på de strategiskt inriktade gemensamma appellerna CAP (Consolidated Appeals) för humanitära insatser, där all FN:s verksamhet samlas under ett gemensamt program. har både FN och EU utvecklat en sammanhållen och handlingsinriktad politik för konfliktförebyggande. Regeringens handlingsprogram på detta område betonar FN:s centrala roll i att förebygga och tidigt hantera väpnade konflikter, samt att genom konkreta insatser främja fred och utveckling. EU- programmet för konfliktförebyggande ser också samarbete med FN som en hörnpelare för effektiva insatser. Regeringen fäster stor vikt vid deltagande i det multilaterala handelssystemet, liksom vid dessa länders kapacitet att tillgodogöra sig fördelarna av internationell handel för att komma ur sin fattigdom. kan i detta sammanhang spela en viktig roll. Befintliga liksom nya WTO avtal skapar ökade möjligheter 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 men ställer också högre krav på att följa regler och standarder. Detta ökar dessa länders behov av handelsrelaterat tekniskt bistånd. Allt fler uppmärksammar behovet av FN:s ekonomiska och sociala verksamhet handelsrelaterad kompetens och efterfrågar mer specialiserade insatser. Tabell 3.4 Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet 1997-2000 samt beräknat 2001 Narkotikainsatser genom FN-systemet (UNDCP, WHO/PSA) FN:s boende och bebyggelsecenter, Habitat3 1999 finansierades bidragen till UNIFEM över delpost 3, Övriga multilaterala insatser flyttades i stöd till UNHCR från den bilaterala anslagsposten till basbudgetstödet 1999 finansierades bidragen till Habitat över delpost 3, Övriga multilaterala insatser 4Det totala bidraget 2001 uppgår till och till pga.att reservationer utnyttjas Det svenska stödet till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet omfattar årsbidrag till , (), (), (), (), FN:s narkotikabekämpningsprogram (UNDCP), (WFP), FN:s flyktingkommissarie (), för palestinaflyktingar (UNRWA), FN:s aidsprogram () FN:s industriutvecklingsprogram (UNIDO), FN:s boende och bebyggelsecenter (Habitat) samt bidrag till multilateral handelsrelaterad verksamhet. Därtill kommer medel som betalas via Sida till specifika projekt, s.k. multibistöd. Regeringen har uppdragit åt Sida att genomföra ett pilotprojekt för att utarbeta strategier för det svenska biståndet till olika FN-organ. Projektet har resulterat i förslag avseende WHO. Slutligt beslut om sådana strategier avses fattas av regeringen. har arbete pågått med att genomföra de nya finansieringssystemen för UNDP, , UNFPA och UNCDF. Som en del i detta arbete har en mål- och resultatstyrd budgetprocess införts med aktiv svensk tillskyndan. Det nya finansieringssystemet har bidragit till att fokusera UNDP:s verksamhet bl.a. genom att underlätta behandlingen av relevanta problemställningar i styrelsen. Reformprocessen har resulterat i en förändrad organisation som lättare kan möta de behov som mottagarländerna har. Förändringarna har dessutom inriktats på att stärka landkontorens effektivitet och att höja ledarkompetensen hos representanterna i fält. Den nedåtgående bidragstrenden har bromsats upp. Den svenska bidragsnivån , av den totala basbudgeten, placerar på femte plats bland givarna. verkar för ett ökat gemensamt ansvarstagande för UNDP:s finansiering bland organisationens medlemmar och för att öka organisationens basbudget. UNFPA är en väl fungerande organisation som särskilt arbetar med att stärka människors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter. Häri ingår förebyggande insatser mot hiv. Be- folkningsfonden bidrar till att stärka den politiska viljan för att öppet diskutera och hantera dessa känsliga frågor. Frågorna möter alltmer motstånd internationellt. UNFPA har en viktig roll att motverka detta genom information och dialog med olika länder. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 chef, som tillträdde , har inlett interna reformer för att bryta hierarkiska strukturer och rekrytera yngre chefer. Den svenska bidragsnivån , av den totala basbudgeten, placerade på sjunde plats bland bidragsgivarna. arbetar för att hävda barnets rättigheter, dess sociala och ekonomiska livsvillkor, överlevnad, trygghet, utveckling och deltagande utifrån FN:s konvention om barnets rättigheter. Sedan ett flertal år har en genomgripande plan för sitt rättighetsbaserade utvecklingssamarbete och ett omfattande internt utvecklingsarbete. Arbetsmetoderna är anpassade till lokala förhållanden och målet är att respektive land skall kunna bygga upp en egen kapacitet för att tillgodose barnens behov. är pådrivande för att skall ge ökad prioritet till fattigdomsbekämpning, rättighetsbaserat och långsiktigt utvecklingsarbete för mottagarländernas kapacitetsuppbyggnad, barn i särskilt utsatta situationer samt barns deltagande. UNI- CEF kommer också att få en central roll i uppföljningen av barntoppmötet som ägde rum . UNIFEM bedriver ett arbete med god katalytisk effekt för att integrera ett jämställdhet i FN:s arbete, både övergripande och i fält. Tyngdpunkten ligger på åtgärder för att stärka kvinnors rättsliga och sociala ställning och motverka våld mot kvinnor samt stödja kvinnliga småföretagare och kvinnor som organiserar sig för att förbättra sina villkor. UNCDF, , skall bidra till fattigdomsbekämpning genom insatser för att förbättra lokal samhällsstyrning och underlätta decentralisering. Stöd ges till mikrofinansieringsprojekt, vissa infrastrukturprojekt, lokala utvecklingsfonder och ekologiska utvecklingsprojekt. UNHCR bistod drygt 21 miljoner människor på flykt. UNHCR är med sitt unika skyddsmandat, baserat Ge- nèvekonvention om flyktingar, en av FN- systemets viktigaste humanitära aktörer. var organisationens fjärde största bidragsgivare. En ny Flyktingkommissarie tillträdde . Han har gjort en grundlig översyn av verksamheten och dess finansiella situation, något som lett till genomgripande reformer. UNHCR har varit kraftigt underfinansierat under en rad år. Reformerna syftar till att tydligare 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 definiera och avgränsa kärnverksamheten samt att etablera effektivare finansieringsmekanismer. Detta skall medföra att organisationen på ett mer effektivt sätt kan genomföra sitt huvudmandat; att ge skydd åt människor. Det svenska bidraget fördelas av organisationen i dialog med i enlighet med ett avtal mellan och UNHCR. Denna svenska finansieringsform har av UNHCR ofta framhållits som mönsterbildande och har fått ett antal efterföljare bland UNHCR:s övriga stora givare. Modellen för stödet till och avtalet med är ett sätt verka för en mer stabil, förutsägbar och höjd finansiell bas inte bara i UNHCR utan också i andra FN-organ. WFP, , genomför sin växande humanitära verksamhet på ett effektivt sätt.