prop · GQ0312 · 2002-10-22 00:00:00 — 12 kap. 54 §, återbetalning av hyra och fastställande av hyra enligt 12 kap. 55 d §, uppskov med avflyttning enligt 12 kap. 59 § eller föreläggande enligt 12 kap. 64 §, allt jordabalken, 2 a. pröva tvist om hyresvillkor enligt 2224 §§ hyresförhand- lingslagen (1978:304) eller om återbetalningsskyldighet enligt 23 § samma lag, 2 b. pröva tvist om hyresvillkor enligt 3 kap. 14 § lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt eller tvist om upplåtelse med kooperativ hyresrätt enligt 4 kap. 6 § samma lag, 3.pröva tvist om medlemskap enligt 2 kap. 10 §, skyldighet att upplåta bostadsrätt enligt 4 kap. 6 § eller villkor för upplåtelse av bostadsrätt enligt samma §, hyresvillkor enligt 4 kap. 9 §, upplåtelse av lägenhet i andra hand enligt 7 kap. 11 § eller utdömande av vite enligt 11 kap. 2 §, allt bostadsrättslagen (1991:614), 4.pröva fråga om godkännande av överenskommelse som avses i 12 kap. 1 § sjätte stycket, 45 eller 56 § jordabalken eller av beslut som avses i 9 kap. 16 § första stycket 1, 1 a eller 2 bostadsrättslagen, 5.vara skiljenämnd i hyres- eller bostadsrättstvist, 5 a. pröva tvist mellan hyresvärd och hyresgästorganisation enligt hyresförhandlingslagen, 6.pröva frågor enligt bostadsförvaltningslagen (1977:792), tvist om upprustningsföreläggande enligt 12 kap. 18 ac §§ jordabalken eller förbättrings- och ändringsåtgärder enligt 12 kap. 18 df §§ och 18 h § samma balk, 7.pröva frågor enligt lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m., 8.pröva frågor enligt lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt. Ärende upptages av den hyresnämnd inom vars område fastigheten är belägen. Ärende som avses i 10, 17 eller 18 § lagen om förvärv av hyresfastighet m.m. upptages dock av hyresnämnden i den ort där bolagets styrelse har sitt säte eller, i fråga om handelsbolag, där Prop. 2002/03:12 förvaltningen föres. (Bestämmelsen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) I första stycket anges hyresnämndens uppgifter. I punkten 4 har ett tillägg gjorts avseende frågor om godkännande av beslut om ökning av samtliga insatser enligt den nya bestämmelsen i 9 kap. 16 § första stycket 1 a bostadsrättslagen. Dessutom har en felaktig hänvisning rättats till. består av lagfaren ordförande och två andra ledamöter, om ej annat följer av tredje stycket eller av 5 a §. Av de senare ledamöterna skall den ene vara väl förtrogen med förvaltning av hyresfastighet och den andre vara väl förtrogen med bostadshyresgästers förhållanden eller, när ärendet rör annan lägenhet än bostadslägenhet, med näringsidkande hyresgästers förhållanden. I ärenden enligt 2 kap. 10 §, 4 kap. 6 §, 9 kap. 16 § första stycket 1, 1 a och 2 eller 11 kap. 2 § bostadsrättslagen (1991:614) skall vad som sagts nu om hyresfastighet och hyresgästers förhållanden i stället avse bostadsrättsfastighet och bostadsrättshavares förhållanden. får anlita expert att biträda nämnden, om ärendets beskaffenhet eller annat särskilt skäl föranleder det. Bestämmelserna i 2 § andrafjärde styckena äger motsvarande tillämpning i fråga om hyresnämnd. Regeringen kan förordna att i hyresnämnd skall finnas flera avdel- ningar. Bestämmelserna om hyresnämnd gäller i tillämpliga delar även avdel- ning. (Bestämmelsen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) I paragrafens första stycke, som handlar om hyresnämndens samman- sättning, har ett tillägg gjorts avseende den nya bestämmelsen i 9 kap. 16 § första stycket 1 a bostadsrättslagen. Om en nämnds beslut enligt följande bestämmelser inte överklagas, får beslutet verkställas som lagakraftägande dom: 9 kap. 14 § eller 12 kap. 24 a §, 55 c § åttonde stycket eller 55 d § jordabalken, 22, 23, 26 eller 27 § hyresförhandlingslagen (1978:304), 13 a § första stycket denna lag, eller 13 eller 15 § eller 25 § första stycket bostadsförvaltningslagen (1977:792). Beslut av hyresnämnden enligt 13 a § andra stycket denna lag om verkställighet av ett enligt första stycket i samma paragraf meddelat beslut får verkställas som lagakraftägande dom, om hovrätten inte bestämmer något annat. Detsamma gäller om hyresnämnden med stöd av 31 § första stycket bostadsförvaltningslagen har bestämt att beslut enligt 13 eller 15 § eller 25 § första stycket i den lagen skall gälla genast. (Bestämmelsen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) I första stycket har hyresnämnden ersatts av en nämnds eftersom både hyresnämnd och arrendenämnd avses. 11.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:352) om Prop. 2002/03:12 rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt Om hyresgäster har intresse av att förvärva fast egendom för ombildning av hyresrätt till bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt, får detta anmälas till inskrivningsmyndigheten för anteckning i fastighetsregistrets inskriv- ningsdel. Intresseanmälan skall för hyresgästernas räkning göras av en bostadsrättsförening respektive en kooperativ hyresrättsförening. Föreningen skall till sin anmälan foga ett intyg av föreningens styrelse om 1.hur många lägenheter som finns i den fasta egendom som anmälan omfattar, 2.att hyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrda lägenheterna skriftligen har förklarat sig intresserade av ombildningen, samt att dessa hyresgäster är medlemmar i föreningen och om de är bostads- hyresgäster och anmälan avser ombildning till bostadsrätt även är folkbokförda på fastigheten, och 3.att samtliga lägenheter i en småhusenhet som omfattas av anmälan hyrs för något annat ändamål än fritidsändamål. (Jfr 3 § i promemorians förslag.) I paragrafens andra stycke, punkten 2, har ett tillägg gjorts. Tillägget har motsvarande innebörd som det tillägg som har gjorts i 9 kap. 19 § bostadsrättslagen. Ett krav på folkbokföring på fastigheten har införts för att en bostadshyresgäst skall få räknas med i den kvalificerade majoritet som krävs för en intresseanmälan om ombildning av hyresrätt till bostadsrätt. Av styrelsens intyg skall alltså framgå att de bostadshyres- gäster som förklarat sig intresserade av ombildningen är folkbokförda på fastigheten. Frågan har behandlats i avsnitt 9.2. 11.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt 4 kap. 3 § Den ekonomiska planen skall vara försedd med intyg av två personer. Av intyget skall framgå 1.att de i planen lämnade uppgifterna är riktiga och stämmer överens med tillgängliga handlingar, och 2.att gjorda beräkningar är vederhäftiga och att den ekonomiska planen framstår som hållbar. I intyget skall intygsgivarna också ange de huvudsakliga om- ständigheter som ligger till grund för deras bedömning och vilka handlingar som har varit tillgängliga för dem. (Bestämmelsen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) I paragrafen har klargjorts vilka uppgifter en intygsgivare skall kontrollera och bedöma. Bestämmelsen motsvarar 3 kap. 2 § bostads- Avsikten är att dessa bestämmelser skall tillämpas på samma sätt varför det hänvisas till kommentaren till den bestämmelsen. 6 kap. 1 a § Om en intygsgivare uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter sina åligganden enligt 4 kap. 3 §, skall han eller hon ersätta föreningen eller en kooperativ hyresgäst den skada som därigenom har uppkommit. Om det är skäligt, kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort. (Bestämmelsen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) Bestämmelsen handlar om intygsgivares skadeståndsansvar och mot- svarar 10 kap. 1 a § bostadsrättslagen. Avsikten är att dessa bestäm- melser skall tillämpas på samma sätt varför det hänvisas till kom- mentaren till den bestämmelsen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.I fråga om ekonomiska planer som har getts in till Patent- och registreringsverket för registrering före ikraftträdandet tillämpas 4 kap. 3 § i sin äldre lydelse. Punkten 2 motsvarar punkten 2 i övergångsbestämmelserna till ändringen i bostadsrättslagen och är avsedd att tillämpas på samma sätt. Det hän- visas därför till kommentaren till den bestämmelsen. Sammanfattning av slutbetänkandet SOU 2000:2 Konkurserna beror inte på brister i regelverket har ett stort antal bostadsrättsföreningar gått i konkurs. har nästan 600 föreningar drabbats. Mot den bakgrunden har vi haft i uppdrag att se över det regelverk i bostadsrättslagen (BRL) med ekonomiska planer m.m. som syftar till att förhindra ekonomiskt ohållbara bostadsprojekt. En grundläggande fråga för oss har varit om det nuvarande systemet med ekonomiska planer m.m. bör ersättas av något i grunden annat. Vi har därför undersökt orsakerna till de konkurser som inträffat . Vår slutsats är att svagheter i regelverket mot ekonomiskt ohållbara bostadsprojekt inte har varit en avgörande faktor för det stora antalet konkurser . Därmed saknas skäl att välja ett helt annat skyddssystem. Våra undersökningar har emellertid visat på vissa svagheter i systemet. Det har förekommit projekt där föreningens anskaffningskostnad för fastigheten varit för hög. Kostnadsbedömningen har ofta varit inriktad endast på trots att ökningar har kunnat förutses. Alltför oattraktiva geografiska lägen har godtagits. Vissa kalkyler har utgått ifrån full betalning av årsavgifter. Intygsgivarnas kompetens och möjlig- heter att göra en opartisk bedömning är ifrågasatt. Oklarheter anses före- ligga beträffande intygsgivarnas uppgifter och skadeståndsansvar. Våra förslag syftar till att råda bot på dessa svagheter. De flesta av våra förslag i denna del rör de två intygsgivare som skall utses för att granska bl.a. den ekonomiska planen. Dessa är och skall även i fortsättningen vara det enda opartiska organ som gör en reell pröv- ning av projektet. Något tillspetsat kan sägas att systemet står och faller med kvaliteten på den granskning som intygsgivarna gör. Det är därför mycket viktigt att intygsgivarna är kompetenta och oberoende. Vidare måste det stå klart vilka uppgifter och vilket ansvar de har. Vi föreslår klarare kriterier för när skall meddela behörighet som intygsgivare, förlänga behörigheten eller återkalla den. ges också möjlighet att meddela en intygsgivare varning. Den nuvarande ordningen att en av de två intygsgivare som föreningen skall utse kan ha en koppling till det projekt de skall lämna intyg om anser vi bör slopas. Ingen av dem skall få ha en sådan koppling. Ordningen att föreningen själv skall utse sina två intygsgivare anser vi vara tvivelaktig, inte minst från principiella utgångspunkter. Vi föreslår därför att föreningens val skall underställas prövning. Valet skall godkännas av . Det är viktigt att ärendena om godkännande kan handläggas snabbt och utan att alltför stora resurser tas i anspråk. Prövningen skall därför vara inskränkt till endast att intygsgivarna är fristående från projektet och att det inte rör sig om två intygsgivare som i princip alltid samarbetar. En viss oklarhet råder om vilka uppgifter intygsgivaren har. därför en precisering av uppgifterna. Vi föreslår också att intygsgivaren i sitt intyg skall ange vilka handlingar denne tagit del av. Även intygsgivarens skadeståndsansvar är oklart. Vi föreslår därför en särskild skadeståndsbestämmelse vad gäller intygsgivarens skadestånds- ansvar gentemot föreningen och bostadsrättshavare. uppsåtligen eller av oaktsamhet skadar någon av dessa vid fullgörandet av sitt uppdrag, skall intygsgivaren ersätta skadan. Innehållet i ekonomiska planer och kostnadskalkyler bör enligt vår mening ändras på en punkt. En ekonomisk prognos och en känslighets- analys skall, enligt vårt förslag, ingå. Tanken med detta är enkelt uttryckt att både föreningen och intygsgivare skall få upp ögonen för de aspekt- erna och att det inte skall råda någon tvekan om att de måste vägas in vid Enligt gällande rätt krävs en ny ekonomisk plan i vissa lägen för att föreningen skall få upplåta fler bostadsrätter. Praktiker anser att det med dagens kriterier "väsentlig betydelse för bedömningen av föreningens verksamhet" är svårt att veta när en ny ekonomisk plan skall upprättas. Vi har därför ingående prövat möjligheterna att precisera kriterierna men tvingats konstatera att detta inte förefaller möjligt, om alla revanta situationer skall täckas in. Bostadsrättshavarens rättigheter och skyldigheter Bostadsrättshavarens rättigheter och skyldigheter anges i 7 kap. BRL. har haft i uppdrag att göra en allmän översyn av dessa bestämmelser. särskild fråga har därvid varit om vissa inslag i den hyresrättsliga regler- ingen är något också för bostadsrätterna. Enligt vår uppfattning finns ett antal skäl för att ge bostadsrättshavaren en förhållandevis stor handlingsfrihet. Nämnas här kan t.ex. att bostads- rättshavaren har betalat en insats. Men det finns också skäl för att begränsa rättigheterna och för att ge bostadsrättshavaren vissa skyldig- Bl.a. kan i vissa situationer en bostadsrättshavare stå i motsats- ställning till de andra bostadsrättshavarna. Vår slutsats är att de olika synpunkterna vilka drar åt olika håll gör sig gällande med olika styrka beroende på vilken situation man talar om. därför göras utifrån de olika frågeställningarna. gör vidare att det ibland kan finnas skäl att ansluta sig till hyreslagens Men det råder ingen automatik i detta hänseende. Kapitlet om bostadsrättshavarens rättigheter och skyldigheter inleds med bestämmelser om lägenhetens skick. När en bostadsrättshavare eftersätter underhållet, kan detta medföra bl.a. risker för andra bostadsrättshavare eller för mer omfattande skador i det hus där lägenheten är inrymd. sådana fall alltså när den typen av risker föreligger föreslår vi en rätt för föreningen att avhjälpa bristen på bostadsrättshavarens bekostnad. Underhållsansvaret fördelas mellan föreningen och bostadsrättshavaren i 7 kap. 4 och 12 §§ BRL. Vi föreslår vissa ändringar i 7 kap. 12 § andra stycket BRL i huvudsak för att få bort de oklarheter som praktiker anser att det finns . Vi föreslår en rätt för bostadsrättshavaren att deponera årsavgiften hos i vissa fall där rätten inte förelegat tidigare. regleringen motsvarar den för hyresrätter och arrendeförhållanden, utom på det sättet att rätten till deposition är mer begränsad. rätten till situationer där en brist föreligger enligt bestämmelserna i 7 kap. BRL. Bostadsrättshavarens användning av lägenheten får en bostadrättshavare inte göra någon väsentlig förändring i lägenheten, med mindre styrelsen har lämnat tillstånd eller stadgarna Vad detta innebär är oklart. Vi ser skäl för en rätt liberal in- ställning när det gäller rätten att göra förändringar. enligt vårt förslag skall därför vara att bostadsrättshavaren får förändra Men bör vissa gränser finnas, inte minst från säker- Utan tillstånd från styrelsen eller medgivande i stadgarna skall därför bostadsrättshavaren inte få göra ingrepp i bärande konstruk- tioner eller installera eller flytta våtutrymme, toalett eller kök. En motsvarighet till hyreslagens regler om störningar i boendet bör enligt vår mening införas för bostadsrätternas del. bostadsrättshavarnas skydd mot störningar. Reglerna om partiell sublokation, dvs. inrymmande av utomstående i lägenheten, är mer generösa mot bostadsrättshavaren än reglerna om andrahandsupplåtelse (total sublokation). Så skall det vara i fort- Vi föreslår emellertid att det avgörande för om en andrahandsupplåtelse skall anses föreligga skall vara huruvida upp- låtelsen har skett till annan för självständigt brukande eller inte. Vi föreslår vidare en vidgning av möjligheterna till andrahandsupp- Man bör slopa kravet för tillstånd att bostadsrättshavaren under inte skall ha tillfälle att använda lägenheten. Det enda som skall krävas är att bostadsrättshavaren har beaktansvärda skäl. sedan ställas om föreningen har befogad anledning att vägra samtycke. Tillstånd till andrahandsupplåtelse skall alltid tidsbegränsas. Föreningens tillträde till lägenheten Vi föreslår att bostadsrättsföreningen skall få rätt till tillträde till en lägenhet, när föreningen skall utöva sin rätt att avhjälpa en brist på Dessutom skall föreningen ha rätt att visa en lägenhet när bostadsrättshavaren har avsagt sig lägenheten. Förverkande och därmed sammanhängande frågor Vi föreslår att upprepade betalningsförseningar skall kunna medföra att bostadsrättshavaren anses ha åsidosatt sina förpliktelser i så hög grad att denne inte bör få behålla lägenheten. Bostadsrättshavaren skall i dessa fall förlora sin normala rätt till återvinning. Förverkandefristen föreslås vara för bostadslägenheter. Liksom enligt gällande rätt skall fristen för lokaler vara . Återvinningsfristen vill vi förlänga för bostadslägenheter och för lokaler. Detta innebär anpassningar till hyreslagen. Detsamma innebär vårt förslag att föreningen, vid försening med betal- ning av årsavgiften, skall vara skyldig att underrätta bostadsrättshavaren om möjligheten att få tillbaka lägenheten genom att betala inom åter- Denna frist skall börja löpa först när föreningen har Någon skyldighet att skicka meddelande till socialnämnden i denna situation föreslår vi emellertid inte. Efter förebild från hyreslagen föreslår vi också ett undantag från regeln att bostadsrättshavaren får skiljas från en bostadslägenhet när betalning av årsavgiften inte har erlagts inom återvinningsfristen. situationen att bostadsrättshavaren har varit förhindrad att betala avgiften på grund av sjukdom eller liknande. Vi föreslår att en uppsägning i fortsättningen skall kunna göras endast Särskilda krav på vissa beslut Särskilda krav skall enligt vårt förslag i fortsättningen gälla för beslut om höjning av samtliga insatser utan att det inbördes förhållandet mellan För att beslutet skall vara giltigt skall krävas att alla röstberättigade har gått med på det. Beslutet skall också vara giltigt om två tredjedelar av de röstande har gått med på beslutet och detta dess- utom godkänns av hyresnämnden. Syftet med bestämmelsen är att skydda enskilda bostadrättshavare mot otillbörligheter. prövning skall vara inskränkt till frågan om sådana otillbörligheter har det förekommit att bostadsrättsföreningars egna kapital minskats på ett olämpligt sätt. Bl.a. kreditgivare har förklarat att de anser dagens reglering av kapitalskyddet bristfällig. skärpningen att beslut om sänkning av samtliga insatser skall registreras Beslutet skall sedan inte få verk- ställas förrän har förflutit efter registreringen. Mot bakgrund av konkurserna har en ytterligare uppgift för oss varit att överväga om nya krav bör ställas upp för när bostads- rättsföreningar skall utse auktoriserad eller godkänd revisor. sökningar om orsakerna till konkurserna har inte visat något samband mellan obestånd och brister i revisionen. Vi kan vidare inte se att de skäl som har anförts för de större krav som gäller för aktiebolag och ekonomiska föreningar har bärkraft på bostadsrättsföreningar. anser vi att höjda krav är motiverade på grund av den skyldighet som från införs för vissa bostadsrättsföreningar att upp- rätta delårsrapport, finansieringsanalys eller koncernredovisning. därför stannat för att inte föreslå några nya krav på kvalificerad revisor. Enligt våra direktiv har vi slutligen haft att överväga om differentierade insatser bör regleras särskilt i BRL. Vi har inte funnit skäl för sådana Enligt våra bedömningar medför våra förslag inga behov av ökade Förslag till Lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614) Härigenom föreskrivs i fråga om bostadsrättslagen (1991:614) dels att 3 kap. 2 och 3 §§, 5 kap. 3 §, 7 kap. 7, 9 - 13, 18 - 24, 26 och 32 §§, 9 kap. 4, 15 - 18 och 26 §§ samt 11 kap. 3 och 5 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tolv nya paragrafer, 3 kap. 3 a och 6 - 8 §§, 7 kap. 12 a, 14 a - c och 20 a §§, 9 kap. 16 a §, 10 kap. 4 § och 11 kap. 1 §, samt närmast före 3 kap. 6 § och 7 kap. 12 a § nya rubriker av följande lydelse. En ekonomisk plan skall vara försedd med intyg av två personer om att planen enligt deras omdöme vilar på tillförlitliga grunder. Vidare skall intygsgivarna ange om förutsättningarna för registrering enligt 1 kap. 5 § kan anses uppfyllda. I intyget skall intygs- givarna också ange de huvud- sakliga omständigheter som ligger till grund för deras omdöme. Intygsgivare utses bland dem som regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer har förklarat behöriga att utfärda sådant intyg. Det är inte tillåtet att utse någon till intygsgivare, om det finns någon omständighet som kan rubba förtroendet för dennes opartiskhet. En ekonomisk plan skall vara försedd med intyg av två personer som av har förklarats behöriga att utfärda sådant intyg. Av intyget skall framgå att 1.förutsättningarna för registrering enligt 1 kap. 5 § är uppfyllda, 2.de i planen lämnade faktiska uppgifterna är riktiga och stämmer överens med tillgängliga handling- ar, samt 3.gjorda beräkningar är veder- häftiga och kan antas vara håll- bara. I intyget skall intygsgivarna också ange de huvudsakliga om- ständigheter som ligger till grund för deras omdöme och vilka hand- lingar som varit tillgängliga för dem. utser de två intygsgivarna. Det är inte tillåtet att utse någon till intygsgivare, om det finns någon omständighet som kan rubba förtroendet för dennes opartiskhet. Endast en av intygsgivarna får vara anställd hos företag, organisation eller någon annan som har bildat eller någon annan som har bildat med att upprätta den ekonomiska med att upprätta den ekonomiska bestämmelserna i 3 § andra stycket och intygsgivarna inte har sam- arbetat i en utsträckning som kan anses olämplig. skall se till att det finns ett lämpligt antal intygsgivare och utöva tillsyn över deras verksam- het. Behörighet som intygsgivare får meddelas den som har kunskaper avseende företagsekonomi, fastig- hetsrätt, fastighetsekonomi och byggverksamhet. Behörighet meddelas , högst . Vid ansökan om förlängning av behörigheten skall sär- skilt beakta i vilken utsträckning sökanden har varit aktiv som intygsgivare. skall återkalla behörig- heten som intygsgivare för den som 1.inte längre uppfyller kraven enligt 7 § första stycket, eller 2.inte iakttar tillbörlig omsorg vid fullgörande av uppdrag att lämna intyg enligt 2 § eller 5 kap. 3 §. Om det kan anses vara till- räckligt, får i stället för att återkalla behörigheten meddela Är förseelsen ringa, får Ett förhandsavtal skall upprättas skriftligen. I avtalet skall följande anges: parternas namn, den lägenhet som avses bli upplåten med bostadsrätt, beräknad tidpunkt för upplåtelsen, de beräknade avgifterna för bostadsrätten och, i förekommande fall, belopp som lämnas i förskott. De beräknade avgifterna för bostadsrätten skall grundas på en bostadsrätten skall grundas på en kalkyl över kostnaderna för proj- Kalkylen skall enligt intyg av två sådana intygsgivare som avses i försedd med ett intyg av två sådana 3 kap. 3 §, vila på tillförlitliga intygsgivare som avses i 3 kap. 3 I intyget skall de huvud- och 3 a §§. Av intyget skall framgå sakliga omständigheter som ligger till grund för omdömet anges. 1. de i kalkylen lämnade faktiska Styrelsen skall hålla kalkylen och uppgifterna är riktiga och stämmer intyget tillgängliga för förhands- överens med tillgängliga hand- tecknaren innan avtalet ingås. 2. gjorda beräkningar är veder- häftiga och kan antas vara håll- grund för deras omdöme och vilka handlingar som har varit till- gängliga för dem. hålla kalkylen och intyget till- innan avtalet ingås. eller medgivande i stadgarna krävs i stadgarna dock medges en 1. medför ingrepp i en bärande 2. innefattar installation eller förflyttning av våtutrymme, toalett när han använder lägenheten iaktta lägenheten skall han se till att de allt som fordras för att bevara som bor i omgivningen inte utsätts sundhet, ordning och skick inom för störningar som i sådan grad eller utanför huset. kan vara skadliga för hälsan eller sig efter de särskilda regler som annars försämra deras bostads- miljö att de inte skäligen bör tålas med ortens sed meddelar. (störningar i boendet). rättshavaren skall vid sin använd- tillsyn över att detta också iakttas ning av lägenheten även i övrigt av dem som han svarar för enligt