prop · GQ032 · 2002-10-15 00:00:00 — Den föreslagna förändringen bör dessutom kunna utgöra ett stöd för att i landet sprida de metoder, arbetssätt m.m. som utvecklas i den pilotverksamhet med samordnad organisation mellan försäkrings- kassan och arbetsförmedlingen som genomförs inom ramen för rege- ringens uppdrag (S2001/3072/SF [delvis] och S2001/11144/SF) angå- ende förnyelse av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Regeringen vill avslutningsvis särskilt betona det ansvar som berörda myndigheter har för att, i enlighet med nu gällande riktlinjer för samverkan inom rehabiliteringsområdet, utarbeta gemensamma verksam- hets- och handlingsplaner på central och regional nivå. Detta för att underlätta arbetet med att ge samverkan den förankring och legitimitet som är nödvändig. Förlängning av försökslagstiftningen om Socsam Regeringens förslag: Lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjuk- vård och socialtjänst förlängs till och med utgången av 2003. Skälen för regeringens förslag: har beslutat om lokal för- söksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst (Socsam). gleras genom lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansi- ell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och social- tjänst (prop. 1993/94:205, bet. 1993/94:SfU19, rskr. 1993/94:369). Försöksverksamheten startade och skulle ursprungligen avslutas vid utgången av 1997. Beslut om förlängd försöksverksamhet till utgången av 1998 fattades 1995. heten till utgången av 2000. ytterligare till utgången av 2002. Försöksverksamheten bedrivs i sex försöksområden. Dessa är , , , , och medverkade och Hyllie med- och har regeringens uppdrag att följa och utvärdera försöksverksamheten. En slutrapport för utvärde- ringen överlämnades till regeringen (SOCSAM försök med politisk och finansiell samordning. En slutrapport, Finansiell samordning 2001:1). gav (bet. 2001/02:SfU1) regeringen till- Prop. 2002/03:2 känna att regeringen bör återkomma till med förslag om finan- siell samordning som omfattar socialförsäkringen, hälso- och sjukvården, och arbetsmarknadsmyndigheterna. En arbetsgrupp i arbetar skyndsamt med frågan. Regeringen anser att det är angeläget att de nuvarande Socsam-försö- ken får möjlighet att utan avbrott i verksamheten ställa om denna till den lagstiftning om finansiell samordning som skall träda i kraft (se vidare avsnitt 5.1). Regeringen föreslår därför att försöks- lagstiftningen förlängs till och med utgången av 2003. Justerade beräkningsregler för efterlevandepension som betalas ut oavkortad Regeringens förslag: För de personer vars efterlevandepension över- stiger 1,49 prisbasbelopp skall garantipensionen från och med den motsvara skillnaden mellan 0,66 prisbasbelopp och 40 procent av den del av efterlevandepensionen som överstiger 1,49 pris- Det gäller de som vid utgången av 2002 fick eller skulle ha fått folkpension i form av änkepension, omställningspension eller sär- skild efterlevandepension utbetalad med oavkortat belopp. Skälen för regeringens förslag: För den som vid utgången av 2002 uppbär folkpension i form av änkepension, omställningspension eller särskild efterlevandepension och tilläggspension kommer pensionen fr.o.m. att omvandlas till garantipension och efter- avskaffas även de särskilda skatte- reglerna för alla folkpensionärer. Efter omvandlingen skall pensionen efter skatteavdrag vara i princip lika stor som före . Enligt de nuvarande reglerna skall garantipensionen för efterlevande, vars efterlevandepension överstiger 1,49 prisbasbelopp, motsvara skill- naden mellan 0,66 prisbasbelopp och av den del av efterle- vandepensionen som överstiger 1,49 prisbasbelopp. Detta gäller för den som har en oavkortad folkpension. För den som har en avkortad folkpen- sion skall motsvarande avtrappning i stället göras (prop. 2001/02:84, bet 2001/02 SfU12, rskr. 2001/02:215). föreslogs eftersom vissa efterlevande med avkortad folkpension annars riskerade att få en lägre nettopension efter omvandlingen. Efterlevandepensionens storlek påverkas inte enbart av om folkpensio- nen betalas ut avkortad eller oavkortad, utan den påverkas även av andra faktorer som t.ex. den avlidnes tidigare inkomster. Detta innebär att en efterlevandepension som har avkortats kan betalas ut med samma eller högre belopp än den som betalas ut oavkortad. visar att de särskilda effekterna av avkortningen av folkpensionen endast uppstår om efterlevandepensionen är högst 1,49 Mot bakgrund av detta anser regeringen efter en ny be- dömning att det är rimligt att samma beräkningsregler gäller när efterle- vandepensionen överstiger 1,49 prisbasbelopp, oavsett om pensionen är Prop. 2002/03:2 avkortad eller inte. Regeringen föreslår därför att beräkningsreglerna ändras för efterlevande med oavkortad folkpension så att garantipensio- nen motsvarar skillnaden mellan 0,66 prisbasbelopp och av den del av efterlevandepensionen som överstiger 1,49 prisbasbelopp. 6.2Justerade regler för rätt till pension efter utgången av 2002 vid bosättning utomlands Regeringens förslag: Pension eller ersättning som träder i stället för folkpension skall även betalas ut till den som vid utgången av 2002 är bosatt utomlands och uppbär folk- pension. Detta skall dock inte gälla efterlevandestöd till barn som er- sätter folkpension i form av barnpension. Skälen för regeringens förslag: Enligt de nuvarande övergångsbestäm- melserna till socialförsäkringslagen (1999:799) skall ersättning eller pen- sion som träder i stället för folkpension även fortsättningsvis betalas ut till den som vid utgången av 2002 är bosatt utomlands och uppbär folk- pension med stöd av äldre bestämmelser i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Det innebär att fortsatt rätt till ersättning eller pension inte behöver prövas av . De nuvarande reglerna innebär emellertid att endast de som uppbar folkpension vid bosättning utom- lands vid utgången av 2000 innefattas. Även de som beviljades folkpen- sion vid bosättning utomlands med tillämp- ning av 4 kap. 4 eller 6 § socialförsäkringslagen, bör få behålla den pen- sion eller ersättning som träder i stället för folkpension utan särskild prövning. De gällande reglerna gör inga undantag utan all ersättning eller pen- sion som träder i stället för folkpension fr.o.m. betalas ut utan prövning av . Det innebär att även ett barn som bor utomlands och som vid utgången av 2002 har folkpension i form av barnpension automatiskt får efterlevandestöd till barn. Folkpension i form av barnpension utgör av prisbasbeloppet om barnet inte har någon tilläggspension efter den avlidne föräldern. Beloppet avkortas i 40-delar i förhållande till den avlidnes bosättningstid i eller i 30- delar i förhållande till hur den avlidne hade tjänat in ATP- poäng. Efterlevandestöd till barn garanterar däremot alltid att ersätt- ningen till barnet är av det för året gällande prisbasbe- loppet och stödet är oberoende av den avlidne förälderns bosättningstid eller dennes antal år med intjänade ATP-poäng. Folkpension i form av barnpension till barn som bor i utlandet betalas ofta ut med låga belopp. Regeringen anser därför att folkpension i form av barnpension bara kan ersättas med efterlevandestöd efter prövning av om det finns sådana skäl som avses i 4 kap. 4 § i socialförsäkringslagen att bevilja stödet. Samordning av yrkesskadelivränta och pension Regeringens förslag: Vid samordning av yrkesskadelivränta och ål- derspension eller efterlevandepension skall fr.o.m. hänsyn inte tas till höjning av livränta enligt lagen (1977:268) om uppräkning av yrkeskadelivräntor m.m. om pensionen vid utgången av samordnades med yrkesskadelivränta. Skälen för regeringens förslag: ersätts det nuvarande grundskyddet dvs. folkpension, pensionstillskott och det särskilda grundavdraget för folkpensionärer med en beskattad garanti- pension. För de som uppbär folkpension och tilläggspension vid ut- gången av 2002 omvandlas pensionen from enligt de nya reglerna. Syftet med omvandlingen är att pensionen efter skatte- avdrag i princip skall vara lika stor fr.o.m. som den var . Om en livränta höjts enligt lagen (1977:268) om uppräkning av yrkesskadelivräntor m.m., skall, enligt nuvarande regler, hänsyn inte tas till höjningen av livräntan när samordning med pension och livränta görs enligt 17 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Detta gäller endast i de fall pensionen minskades med livräntan vid utgången av . Eftersom de nya pensionsreglerna inte skall medföra att någon får en försämring fr.o.m. , anser regeringen att de gamla bestämmelserna om samordning av yrkesskadelivränta med ålderspension eller efterlevandepension även skall gälla för pensioner som betalas ut enligt de nya pensionsreglerna. Regeringen föreslår därför att om pension och livränta samordnas enligt lagen (1998:674) om in- komstgrundad ålderspension, lagen (1998:702) om garantipension eller lagen om (2000:461) efterlevandepension och efterlevandestöd till barn skall hänsyn inte tas till sådan höjning av livränta som gjorts enligt lagen (1977:268) om uppräkning av yrkesskadelivräntor m.m. Detta skall en- bart gälla om pensionen samordnades med livräntan vid utgången av . Samordning av arbetsskadelivränta och pension Regeringens förslag: Änkelivränta som med anledning av att änkan fyller skall omprövas efter utgången av 2002 skall beräknas en- ligt äldre bestämmelser i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, sedan dessa anpassats till de nya pensionsreglerna. skall anpassas på så sätt att folkpension i form av ålderspension skall likställas med garantipension till ålderspension och tilläggspension i form av änkepension skall likställas med änkepension enligt lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn eller änkepension enligt lagen (2000:462) om införande av nämnda lag. Skälen för regeringens förslag: Enligt övergångsbestämmelserna till lagen (1988:882) om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäk- ring skall 6 kap. 1 § i dess lydelse fortfarande gälla i vissa fall. Detta betyder bl.a. att livränta skall omprövas och samordnas med folk- pension i form av ålderspension och tilläggspension i form av änkepen- Prop. 2002/03:2 sion när änkan fyller . Enligt de av tidigare beslutade reglerna (prop.1999/2000:91, bet. 1999/2000:SfU13, rskr. 1999/2000:235) skall fr.o.m. livränta till den som vid utgången av 2002 hade rätt till efterlevandelivränta, betalas ut med lägst samma belopp som han eller hon hade rätt till . Livräntebeloppet är knutet till prisbasbeloppet och räknas om när detta ändras. Om livräntan skall omprövas av annan anledning än förändringar av prisbasbeloppet gäller de nya bestämmelserna i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. Enligt äldre bestämmelser kan emellertid änkelivränta även betalas ut till kvinnor som har fyllt . Avsikten har varit att de äldre bestämmelserna avseende änkelivränta skall gälla även fortsättningsvis. Med hänsyn till detta föreslår regeringen att övergångsreglerna till lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring ändras så att livräntan omprövas enligt de äldre bestämmelserna när en änka fyller . De äldre be- stämmelserna avser samordning med folkpension i form av ålderspension och tilläggspension i form av änkepension. Dessa förmåner ersätts fr.o.m. av garantipension enligt lagen (1998:702) om garan- tipension respektive änkepension enligt lagen (2000:461) om efterle- vandepension och efterlevandestöd till barn eller änkepension enligt lagen (2000:462) om införande av sistnämnda lag. Regeringen föreslår därför att en anpassning i lagen (1976:380) om arbetsskadelivränta görs på så sätt att folkpension i form av ålderspension likställs med garanti- pension till ålderspension och tilläggspension i form av änkepension lik- ställs med änkepension enligt de anpassade reglerna för efterlevandepen- sion. Beräkning av garantipension i vissa fall för personer Regeringens förslag: För den som är född eller tidigare och som enligt lagen (2002:125) om överföring av värdet av pensionsrät- tigheter till och från Europeiska gemenskaperna har fört över värdet av rätten till tilläggspension till Europeiska gemenskaperna, skall garantipension till ålderspension beräknas som om någon överföring inte har gjorts. Detta gäller under förutsättning att någon överföring från gemenskaperna inte har gjorts. Skälen för regeringens förslag: Garantipension till ålderspension till personer som är födda eller senare reduceras med den inkomstrela- terade pension, dvs. inkomstpension, premiepension och tilläggspension, som personen har. I de fall överföring av värdet av inkomstrelaterad pen- sion har gjorts enligt lagen (2000:125) om överföring av värdet av pen- sionsrättigheter till och från Europeiska gemenskaperna skall garantipen- sionen för de som är födda eller senare beräknas som om överfö- ringen inte har gjorts. Motsvarande regler saknas emellertid för personer som är födda eller tidigare och som har fört över värdet av rätten till tilläggspension till Regeringen anser inte att det finns några skäl att behandla de som har garantipension till ålderspension och är Prop. 2002/03:2 födda eller tidigare annorlunda än de som är födda eller se- Regeringen föreslår därför att garantipension till ålderspension be- räknas som om någon överföring inte har gjorts även för dem som är födda och tidigare och har överfört värdet av tilläggspensionen till Europeiska gemenskaperna. Enligt lagen (2000:125) om överföring av värdet av pensionsrättigheter till och från Europeiska gemenskaperna har den som är född eller tidigare möjlighet att föra över värdet av tilläggspensionen. Tilläggspen- sionen består fr.o.m. av ATP-pensionen i det gamla ålderspensionssystemet och ett s.k. folkpensionstillägg som, i princip, motsvarar folkpensionen i det gamla ålderspensionssystemet. Folkpen- sionstillägget beräknas i 30-delar i förhållande till hur med ATP-poäng som har tjänats in. Regeringens förslag: Utbetalas för hel månad endast en del av sjuk- ersättning eller aktivitetsersättning till en nära anhörig till en försäkrad som är frihetsberövad skall vid beräkning av pensionsgrundande belopp användas så stor andel av antagandeinkomsten som svarar mot den utbetalade delen. Skälen för regeringens förslag: Enligt 3 kap. 5 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP) i dess lydelse fr.o.m. 2003 beräknas pensionsgrundande belopp av hel inkomstrelaterad sjuk- ersättning och hel inkomstrelaterad aktivitetsersättning på följande sätt. Den antagandeinkomst som ligger till grund för den inkomstrelaterade ersättningen minskas med ett belopp motsvarande av antagan- Det pensionsgrundande beloppet utgör för som hel ersättning uppburits skillnaden mellan en tolftedel av den mins- kade antagandeinkomsten och den pensionsgrundande inkomsten av Har den försäkrade för en månad uppburit en fjärde- dels, halv, två tredjedels eller tre fjärdedels sjukersättning eller aktivitets- ersättning skall vid beräkning enligt nämnda beräkningsmetod användas så stor andel av antagandeinkomsten som svarar mot graden av sjuker- sättning eller aktivitetsersättning. Med anledning av att de allmänna pensionssystemen däribland för- tidspensioneringen genomgått en omfattande reformering har även an- passade bestämmelser om socialförsäkringsförmåner vid institutions- vistelse beslutats av (prop. 2001/02:164, bet. 2001/02:SfU16, 2001/02:252). För förmånerna sjukersättning och aktivitetsersätt- ning som 2003 kommer att ersätta förtidspension innebär de anpassade reglerna i nu aktuellt avseende i korthet följande. När en person som uppbär sjukersättning eller aktivitetsersättning är frihetsberövad på grund av att han eller hon är häktad, intagen på kriminalvårdsanstalt eller intagen i hem för verkställighet av sluten ungdomsvård får han eller hon behålla sin förmån av frihetsberövandet. efter dras förmånen in tillfälligt av , men den betalas åter ut fr.o.m. den trettionde dagen före frigivningsdagen. nuvarande regelsystem kommer det att finnas en möjlighet för Prop. 2002/03:2 att medge en nära anhörig, som för sitt personliga uppehälle är beroende av den försäkrade, rätt att helt eller delvis uppbära den förmån som på nämnda sätt dragits in. Utbetalningen till den nära anhörige skall i första hand ske från den inkomstrelaterade ersättningen. Förmånen beskattas hos den försäkrade och pensionsrätt tillgodoräknas även denne. Om en nära anhörig medges att uppbära en del av den inkomstrelate- rade förmånen kommer emellertid enligt de ovan nämnda bestämmel- serna i LIP pensionsrätt att tillgodoräknas som om hela förmånen hade betalats ut. Detta följer av hur pensionsgrundande belopp beräknas. Under en längre tids frihetsberövande innebär detta att den försäkrade kommer att tillgodoräknas en större pensionsrätt av sjukersättning eller aktivitetsersättning än vad som motiveras av den faktiskt utbetalda er- sättningen. För att detta inte skall ske föreslår regeringen att om endast en del av sjukersättning eller aktivitetsersättning till en nära anhörig till en försäkrad som är frihetsberövad utbetalas för hel månad skall vid beräkning av pensionsgrundande belopp användas så stor andel av an- tagandeinkomsten som svarar mot den utbetalade delen. För det fall indragningsreglerna innebär att sjukersättning eller aktivi- tetsersättning betalas ut till den försäkrade själv för en del av en månad kommer hela den månaden ge pensionsrätt enligt huvudregeln i 3 kap. 5 § första stycket LIP. Denna överkompensation i pensionsrättshän- seende är så obetydlig att den kommer i det närmaste att helt sakna bety- delse för storleken av den slutliga ålderspensionen och kan därför enligt regeringens mening accepteras då en annan ordning skulle innebära icke obetydliga administrativa konsekvenser. Pensionsområdet, övriga anpassningar och rättelser Regeringens förslag: Anpassningar görs i vissa lagar med anledning av reformeringen av pensionssystemen. Därutöver görs en rättelse av Skälen för regeringens förslag: Barntillägg kommer fr.o.m. januari 2003 att betalas ut till personer med ålderspension eller sjukersättning med stöd av äldre bestämmelser i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Enligt de äldre bestämmelserna betalas tillägget ut med 10 procent av prisbasbeloppet om barnet har barnpension enligt 8 kap. AFL och av prisbasbeloppet om barnet inte har barnpension. Eftersom barnpension utges enligt de nya bestämmelserna i lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn eller lagen (2000:462) om införande av sistnämnda lag måste de äldre reglerna anpassas till de nya pensionsbestämmelserna. slår därför att vad som föreskrivs om barnpension i de äldre reglerna (punkten 11 i övergångsbestämmelserna till lagen [1988:882] om ändring i lagen om allmän försäkring) i stället skall gälla barnpension enligt de nya reglerna om barnpension. En anpassning av reglerna för beräkning av försäkringstid för vissa kvinnor som uppbär änkepension vid utgången av 2002 bör också göras. Ändringen görs i punkten 4 i övergångsbestämmelserna till lagen Prop. 2002/03:2 (1998:702) om garantipension. Reglerna för beräkning av barnpension enligt 2 kap. 3 § lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, när flera barnpensionsberättigade barn finns, rättas, så att den sammanlagda barnpensionen ökas med ett visst tal i stället för en viss procent. Förslagen innebär inte några ökade kostnader. Avseende de ändrade be- räkningsreglerna för garantipension till änkor med oavkortad folkpension innebär förslaget inte någon kostnadsökning utöver de 10 miljoner kro- nor som förslaget om ändrade beräkningsregler för garantipension till änkor med oavkortad folkpension beräknats kosta i regeringens propo- sition Anpassningar med anledning av övergången till reformerade regler för ålderspension (prop. 2001/02:84). 7Omvandling av förtidspension för vissa utomlands bosatta m.m. Beräkning av bruttoersättning för förtidspension Regeringens förslag: Ett särskilt reduceringsbelopp införs vid beräk- ningen av bruttoersättning för försäkrade som uppbär förtidspension i december månad 2002 och som är bosatta utomlands och beskattas enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bo- Skälen för regeringens förslag: De nya bestämmelserna om sjukersätt- ning och aktivitetsersättning träder i kraft (prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257). en försäkrad hade rätt att uppbära och alltjämt skulle ha haft rätt att uppbära om de äldre bestämmelserna hade tillämpats skall på ett särskilt beräkningssätt omvandlas till motsvarande grad av sjukersättning. Vid denna omvandling beaktas även att det särskilda grundavdraget (SGA) tas bort genom att en särskild uppräkning görs vid beräkningen av bruttoersättningen. som är bosatta utomlands och uppbär förtidspension som beskattas enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta (SINK) kan någon sådan uppräkning av SGA inte göras vid omvandlingen. ligt de av antagna reglerna skall i stället förtidspensionen för dessa försäkrade på ett särskilt sätt uppräknas utifrån det värde av den begränsning i skatteplikten som föreligger i SINK lagens lydelse vid ut- gången av 2002. Efter det att antog de nya reglerna om sjuker- sättning m.m. har det i SINK lagen gjorts en anpassning av bestämmel- serna om beskattning med anledning av det reformerade pensionssyste- met på så sätt att ett visst belopp undantas från beskattning, se prop. 2001/02:154 Anpassning av skattereglerna för utomlands bosatta i det Denna anpassning träder i kraft den 1 Prop. 2002/03:2 januari 2003. På grund av denna anpassning i SINK lagen bör en ändring göras i punkt 14 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2001:489) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Änd- ringen innebär att samma belopp som fr.o.m. undan- tas från beskattning i SINK lagen, dvs. en tolftedel av 0,67 prisbasbe- lopp, dras ifrån det belopp som inte är skattepliktigt enligt SINK vid ut- gången av . På detta sätt blir det nya undantaget från beskatt- ningen i SINK lagen beaktat vid omvandlingen av förtidspension till sjukersättning. 7.2Rättelse avseende beräkning av särskild inkomstskatt för utomlands bosatta Regeringens förslag: En ändring görs i 5 § lagen (2002:596) om änd- ring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bo- satta som innebär att det belopp som skall undantas från beskattning endast kan undantas en gång oavsett vilken kombination av ersätt- ningar den berättigade uppbär. Skälen för regeringens förslag: avskaffas det sär- skilda grundavdraget. Det innebär att pensioner och sjuk- och aktivitets- ersättningar kommer att beskattas i samma ordning som övriga för- värvsinkomster. Vidare kommer det särskilda grundavdraget tillsammans med bosättningsbaserad folkpension och pensionstillskott vid samma datum att omvandlas till garantipension. Efter omvandlingen till garanti- pension skall den totala allmänna pensionen efter skatteavdrag vara i princip lika stor som . För att undvika att skatten på pensioner m.m. till utomlands bosatta i vissa fall blir högre än skatten på pensioner m.m. till dem som är obegränsat skattskyldiga här i landet har en ändring gjorts i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. Ändringen innebär att ett visst belopp skall undantas från beskattning Denna ändring har oavsiktligt kommit att innebära att den som har såväl pension som sjuk- eller aktivitetsersättning kan komma att överkompen- seras på så sätt att dubbla belopp undantas från beskattning. För att und- vika detta bör därför nu en rättelse göras. Ändring av inkomstberäkning för bostadsbidrag, bostadstillägg till pensionärer m.fl. och underhållsstöd m.m. Regeringens förslag: Rekryteringsbidraget till vuxenstuderande skall läggas till vid fastställande av den bidragsgrundande inkomsten för bostadsbidrag och bostadstillägg till pensionärer m.fl.. Rekryterings-