prop · GP0387 · 2002-02-20 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2001/02:87 Redogörelse för en överenskommelse mellan staten och om vissa ersättningar till hälso- och sjukvården för Regeringen överlämnar denna skrivelse till . träffade företrädare för staten och en överenskommelse om vissa ersättningar till hälso- och sjukvården för . Överenskommelsen godkändes av regeringen och av . De sär- skilda ersättningar till hälso- och sjukvården som utges i enlighet med överenskommelsen uppgår till totalt . Hälso- och sjukvården har och kommer att tillföras extra medel dels genom den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149), dels genom resurstillskottet för att förbättra vårdens tillgänglighet. Det är emellertid angeläget att dessa satsningar också stöds med nationella insatser. Mot den bakgrunden är inriktningen i överenskommelsen mellan staten och om vissa ersättningar till hälso- och sjukvården för att stödja sådana insatser. Inom ramen för överenskommelsen stöds uppbyggnaden av olika nationella informationssystem, såsom producentobunden läkemedels- information, STRAMA (användning och minskad antibiotikaresistens) samt Infomedica ett producentobundet multimediasystem för patientinformation. Även för lämnas inom ramen för överenskommelsen särskild ersättning för medicinska rehabiliterings- och behandlingsinsatser inom hälso- och sjukvården. Ersättningen har minskat med sedan föregående år och uppgår nu till . Genom överenskommelsen stöds också projektet i vården Skr. 2001/02:87 och utvecklingsarbete rörande prioriteringar i hälso- Medel avsätts också för att stärka en kunskapsbaserad hälso- och sjukvård, stödja utvecklingen av samt IT- utvecklingen i hälso- och sjukvården. På motsvarande sätt som för åren 19992001 lämnas bidrag inom hjälpmedelsområdet. För att öka tillgången till organ och antalet transplantationer avsätts vidare medel för nationella informationsinsatser om organdonationer. Slutligen får Rett Center, i enlighet med överenskommelsen för , medel för vård av patienter med Rett syndrom. har parterna enats om att de centrala aktörer som får ekonomisk ersättning enligt överenskommelsen skall följa upp och redovisa användning och resultat av de tilldelade medlen. Ärendet och dess beredning.............................................................. Överenskommelsen för i huvuddrag.................................... Att stärka patientens ställning ............................................ Rehabiliterings- och behandlingsinsatser........................... Kunskapsbaserad hälso- och sjukvård................................ IT-utveckling inom hälso- och sjukvården......................... Bidrag inom hjälpmedelsområdet ...................................... Nationella informationsinsatser om organdonation ........... Uppföljning av överenskommelsen.................................. Överenskommelse mellan staten och om vissa ersättningar till hälso- och sjukvården för Fördelning av ersättning för att stärka patientens ställning Fördelning av särskild ersättning för rehabiliterings- och behandlingsinsatser inom hälso- och sjukvården för Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .... Ärendet och dess beredning träffade företrädare för staten och en överenskommelse om vissa ersättningar till hälso- och sjukvården för . Denna redovisas som helhet i bilaga till skrivel- sen. Såväl regeringen som har godkänt överenskommelsen. 2 Överenskommelsen för i huvuddrag ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100, bet. 2000/01:FiU27, rskr. 2000/01:279) föreslogs att den ekonomiska ramen för överenskommelsen om vissa ersättningar till hälso- och sjukvården skulle reduceras med . höjdes det generella statsbidraget till landstingssektorn med . budgetproposition och vid riksdagsbehandlingen av denna reducerades ramen med ytterligare för . Detta innebär att den ekonomiska ramen för överenskommelsen för uppgår till . Regeringen lämnade propositionen Nationell hand- lingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149, bet. 2000/01:SoU5, rskr. 2000/01:53) till . I handlingsplanen redovisar regeringen avsikten att förstärka hälso- och sjukvårdens resurser med sammanlagt . Inriktningen är att vidta åtgärder för att stärka primärvården, äldrevården och psykiatrin samt för att öka mångfalden av vårdgivare. Målet är att förbättra tillgängligheten och kvaliteten i hela hälso- och sjukvården och att stärka patientens ställning. ekonomiska vårproposition föreslog regeringen dessutom att skulle avsättas för att förbättra vårdens tillgänglighet. träffades en överens- kommelse mellan staten och om medlens använd- ning (regeringsbeslut , dnr S2001/8963/HS). Överenskommelsen innebär ett åtagande från landstingen att vidta kraft- fulla åtgärder för att korta väntetiderna till besök och behandlingar vid sjukhus och motsvarande. Tillsammans innebär den nationella handlingsplanen och överens- kommelsen om åtgärder för ökad tillgänglighet inom hälso- och sjuk- vården att ett helhetsgrepp tas avseende tillgängligheten i hälso- och sjukvården. Handlingsplanen och överenskommelsen ligger också väl i linje med parternas avsikt i de senaste årens överenskommelser om vissa ersättningar till hälso- och sjukvården, dvs. att förbättra vårdens tillgänglighet och öka patienternas inflytande och delaktighet. Det är emellertid av största vikt att det arbete som sker inom ramen för den nationella handlingsplanen och överenskommelsen om ökad tillgänglighet på olika sätt stöds med nationella insatser. Överens- kommelsen mellan staten och om vissa ersätt- ningar till hälso- och sjukvården för inriktas mot den bakgrun- Skr. 2001/02:87 den mot sådant arbete. Följande ersättningar lämnas enligt överenskommelsen för (). Den ekonomiska omfattningen av överenskommelsen för (miljoner kr) Att stärka patientens ställning Särskilda medel för utvecklingsarbete Kunskapsbaserad hälso- och sjukvård IT-utveckling i hälso- och sjukvården Nationella informationsinsatser om organdonation Att stärka patientens ställning överenskommelse konstaterades att det fortfarande finns ett betydande glapp mellan ambition och verklighet när det gäller patien- tens inflytande och delaktighet i vården och att ett fortsatt långsiktigt utvecklingsarbete på lokal nivå är avgörande för att åstadkomma verklig förändring. Parterna är mot denna bakgrund överens om att för avsätta för detta ändamål. påbörjade med anledning av överens- kommelse ett arbete med en rekommendation för att tydliggöra och för- enkla patientens möjlighet att välja vårdgivare. har beslutat om en ny rekommendation till landstingen om valmöjligheter i vården. har 17 landsting antagit rekommenda- tionen i sin helhet, medan 4 antagit den med begränsning till den egna samverkansregionen med ambitionen att utvidga valmöj- ligheterna till hela landet. I den vårdgaranti som gällt regleras väntetid för besök och behandling inom primärvård och specialistsjukvård. Vid behandling av den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149, bet. 2000/01:SoU5, rskr. 2000/01:53) ansåg utskottet, mot bakgrund av de resurstillskott som aviserades i propositionen, det naturligt att regeringen och i kommande förhandlingar kommer överens om påtagligt skärpta krav på tillgänglighet. Parterna anser att det är angeläget att landstingen med stöd av resurs- tillskottet arbetar för att öka tillgängligheten i enlighet med det utveck- lingsavtal som slöts i samband med handlingsplanen. Parterna anser emellertid att det är för tidigt att skärpa nu gällande vård- garanti. Landstingen har till utarbetat lokala handlingsplaner. Parterna anser att landstingen bör ha möjlighet att arbeta i enlighet med sina planer innan en skärpning av vårdgarantin aktualiseras. överenskommelse fastslogs det angelägna i att kunna följa tillgängligheten i hälso- och sjukvården, men också att det saknas hel- täckande och tillförlitliga uppföljningssystem. Därför avsattes resurser till ett projekt, Väntetider i Vården, som syftar till att förbättra tillgäng- ligheten i hälso- och sjukvården genom att utveckla ett nationellt system för uppföljning och analys av väntetider. som redovis- ning av uppgifterna görs med hjälp av Internet. presente- rades en nationell databas för information om aktuella förväntade väntetider till ett urval mottagningsverksamheter och behandlingar. påbörjades vidare ett arbete med att komplettera data- basen med uppföljning och analys av faktiska väntetider. Som framgår i det följande avsätts särskilda medel även i denna överenskommelse för utvecklingsprojektet i Vården. Den överenskommelse som har träffats mellan staten och om åtgärder för att öka tillgängligheten inom hälso- och sjuk- vården innebär också ett åtagande från landstingen att fortsätta förbättra uppföljningen av tillgängligheten. Senast vid utgången av skall rapporteringen till databasen i Vården vara 100-procentig avseende förväntade väntetider. Vid utgången av skall även Skr. 2001/02:87 täckningsgraden för faktiska väntetider vara . påbörjade ett långsiktigt arbete med att utveckla metoder för tillämpningen av riksdagsbeslutet om priorite- ringar i hälso- och sjukvården. arbete skall bidra till uppfyllandet av det långsiktiga målet att frågan om prioriteringar integreras i sjukvårdshuvudmännens planeringsarbete på alla nivåer med medvetna och öppna prioriteringar som följd. Bland pågående projekt kan nämnas arbetet med att ta fram kunskapsunderlag som stöd för beslut om prioriteringar i fråga om fem nya läkemedel. Syftet är att ta fram beslutstöd för prioriteringar som bidrar till att lokala terapi- rekommendationer och förskrivning baseras på bästa möjliga kunskap om det medicinska och ekonomiska underlaget för läkemedlet. Tyngdpunkten i arbete med dessa frågor i övrigt kommer , liksom föregående år, att läggas på uppdraget att ta fram beslutsstöd för prioriteringar inom ramen för de nationella riktlinjerna för vård av patienter med kroniska sjukdomar. Som framgår av avsnitt 2.5 Nationellt utvecklingsarbete avsätts särskilda medel även i denna överenskommelse för utvecklingsarbete avseende prioriteringar i vården. Inför överenskommelsen för aktualiserades problem för patienter med svåra och mycket ovanliga sjukdomstillstånd och skador att få vård utanför det egna . Mot denna bakgrund kom staten och det angelägna i att hälso- och sjukvården kan svara upp mot dessa patienters behov av specialistvård i annat landsting. Som en följd av överenskommelsen har ett aktivt arbete bedrivits i landstingen för att identifiera hinder och vidta åtgärder för att underlätta för denna grupp patienter att få vård i annat landsting. presenterade en nyutgåva av sin Vårdkata- log Högspecialiserad vård av rikskaraktär. Som ett andra led kommer att redovisa hur vårdbehoven tillgodoses för dessa patienter. I detta sammanhang kommer också spridningen och använd- ningen av den utbyggda Vårdkatalogen att redovisas. avsattes för producentobunden läke- medelsinformation. Parterna har enats om att avsätta samma belopp för . Ett nätverk benämnt STRAMA (tikaanvändning och minskad antibiotikaresistens) har arbetat för att åstadkomma en rationell användning av antibiotika och därigenom begränsa utvecklingen av antibiotikaresistens i landet. Parterna kom överens om att fördela till STRAMA med början . Parterna är därför överens om att avsätta för detta ändamål . Infomedica är ett producentobundet multimediasystem för patient- information. Systemet finansieras bl.a. av landstingen och . För att stödja Infomedicas fortsatta utveckling är parterna eniga om att enades parterna om att avsätta från sjukförsäkringen för medicinska rehabiliterings- och behandlings- insatser inom hälso- och sjukvården. Enligt beslut i samband med budgetpropositionen för (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:SfU1, rskr. 2001/02:84) har av dessa medel avsatts för att förstärka socialförsäkringsadministrationen. Mot denna bakgrund är parterna överens om att skall utgå för detta ändamål . Medlen skall liksom tidigare bl.a. inriktas mot rehabilitering av patienter med smärta i rygg och nacke. Parterna är överens om att arbetet med stöd till kunskaps- och verksam- hetsutveckling inom hälso- och sjukvården bör fortsätta och vidare- utvecklas. Parterna är därför eniga om att för avsätta för detta ändamål. Medlen skall bl.a. användas till projektet i Vården samt utvecklingsarbete rörande prioriteringar i hälso- och sjukvården. Parterna är också överens om att inom denna ram studera förutsättningarna för att införa en natio- nellt samordnad sjukvårdsupplysning. 2.6Kunskapsbaserad hälso- och sjukvård Den snabba kunskapsutvecklingen inom hälso- och sjukvården tillsam- mans med ett ökat vårdbehov och begränsade ekonomiska resurser accentuerar behovet av att säkra att vården baseras på vetenskapliga metoder. av medicinsk metodik (SBU) har till uppdrag att utvärdera befintlig och ny medicinsk metodik samt att förmedla resultaten till sjukvårdshuvudmännen. I syfte att stödja arbetet med att få bättre genomslag för nya forskningsresultat är parterna eniga om att för , , avsätta för detta ändamål. Mot bakgrund av att utbildning är ett av de viktigaste redskapen för förändring är parterna vidare överens om att därutöver för av- sätta till SBU för att genomföra utbildningsinsatser om evidensbaserad hälso- och sjukvård i den praktiska vården. Kvalitetsregister är en viktig källa till information om vårdens kvalitet. finns drygt 50 kvalitetsregister inom hälso- och sjukvården som är, eller utvecklas för att bli, rikstäckande. Uppbyggnaden av kvalitets- register har tidigare stötts genom denna överenskommelse. I överens- kommelsen för lyftes finansieringen och utvecklingen av de nationella kvalitetsregistren ut ur överenskommelsen och överfördes till ramanslag. För att sammantaget förbättra de ekonomiska förutsättningarna för Skr. 2001/02:87 såväl drift, vidareutveckling och användning av etablerade register, som för stöd och utveckling av nya register, är parterna emellertid överens om att det finns starka skäl för att i fortsättningen landstingsgemensamt stödja registerutvecklingen. Parterna är därför eniga om att avsätta för detta ändamål . 2.8IT-utveckling inom hälso- och sjukvården För att samspelet mellan olika vårdnivåer, vårdgivare och vårdenheter skall fungera krävs en ökad och bättre samverkande användning av IT inom hälso- och sjukvården. Mot den bakgrunden har ett nationellt organ för IT-strategiska frågor i vården bildats, . I överens- kommelsen för avsattes till . Parterna är eniga om att avsätta samma summa . Enligt propositionen Ombildning av ombildades till (prop. 1997/98:57, bet. 1997/98:SoU19, rskr. 1997/98:223). De nya ägarna staten, och har överenskommit att finansieringen för fyraårsperioden 19992002 skall ske med medel från anslaget Bidrag till hälso- och sjukvård. Detta innebär att skall avsättas till för . skall ett nytt avtal träffas mellan huvudmännen. Staten och har vidare kommit överens om att för , liksom för åren 19992001, avsätta för att inom ramen för samhällets hjälpmedelsförsörjning finansiera en ratio- nell och ändamålsenlig inköpssamordning inklusive erforderlig metod- och kunskapsutveckling inom området. 2.10Nationella informationsinsatser om organdonation Det råder stor brist på organdonatorer i . har antalet avlidna minskat med en tredjedel. Parterna anser att det är viktigt att genom informationsinsatser öka människors kunskap inom detta område och också att få dem att meddela sitt ställnings- tagande till sina anhöriga. Av erfarenhet vet man att ökad kunskap i detta ämne medför en mer positiv inställning. Parterna är därför överens om att under maximalt med början avsätta för nationella informationsinsatser om organdonationer. Vården för patienter med Rett syndrom bedrivs vid i (Rett Center). För att underlätta en smidig övergång till själv- finansiering av verksamheten enades parterna i överenskommelsen för om att utge ett omställ- ningsbidrag till Rett Center med sammanlagt . utgick ett omställningsbidrag med . Samma belopp avsätts . är parterna eniga om att de centrala instanser som erhåller ekonomisk ersättning enligt överenskommelsen skall följa upp och redovisa användning och resultat av de tilldelade medlen. I överenskommelsen för enades parterna om att få till stånd en extern utvärdering av i vilken utsträckning överenskommelsens huvudinriktning att stärka patientens ställning har haft genomslag i hälso- och sjukvården. startade ett treårigt pro- jekt för att bl.a. följa effekterna av den nya lagstiftningen om patientens ställning i hälso- och sjukvården. Mot denna bakgrund samt mot bak- grund av denna överenskommelses förändrade inriktning och omfatt- ning har parterna enats om att det inte är meningsfullt att genomföra den utvärdering som överenskoms . Överenskommelse mellan staten och om vissa ersättningar till hälso- och sjukvården för I de senaste årens överenskommelser mellan staten och Landstings- förbundet om vissa ersättningar till hälso- och sjukvården har huvud- inriktningen varit en långsiktig satsning för att stärka patientens ställning inom hälso- och sjukvården. I det sammanhanget betonades både behovet av att förbättra vårdens tillgänglighet och att öka patienternas inflytande Regeringen lämnade propositionen Nationell handlings- plan för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149) till I handlingsplanen redovisar regeringen dels avsikten att för- stärka hälso- och sjukvårdens resurser med sammanlagt nio miljarder kronor , dels det avtal som regeringen träffat med insatser inom vården och omsorgen. Inriktningen är att vidta åtgärder för att stärka primärvården, äldrevården och psykiatrin samt för att öka mångfalden av vårdgivare. Målet är att förbättra tillgängligheten och kvaliteten i hela hälso- och sjukvården och stärka patientens ställning. ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100) föreslog regeringen dessutom att skulle avsättas för att förbättra vårdens tillgänglighet. för resurstillskottet var enligt vårpropositionen att det skulle regleras i ett avtal mellan staten och . sådan överenskommelse mellan staten och . Överenskommelsen innebär ett åtagande från landstingen att vidta kraft- fulla åtgärder för att korta väntetiderna till besök och behandlingar vid sjukhus och motsvarande. Överenskommelsen innebär vidare ett åtagande från landstingen att fortsätta förbättra uppföljningen av tillgängligheten. av skall rapporteringen till databasen i vården vara 100-procentig avseende förväntade väntetider. skall även täckningsgraden för faktiska väntetider vara . I vårpropositionen föreslogs vidare att den ekonomiska ramen för denna överenskommelse om vissa ersättningar till hälso- och sjukvården skulle reduceras med . statsbidraget till landstingssektorn med . budgetproposition reducerades ramen ytterligare för . taget innebär detta att den nu aktuella överenskommelsen omfattar totalt Tillsammans innebär den nationella handlingsplanen och överens- kommelsen om åtgärder för ökad tillgänglighet inom hälso- och sjukvår- den att ett helhetsgrepp tas avseende tillgängligheten i hälso- och sjuk- Handlingsplanen och överenskommelsen ligger också väl i linje med parternas avsikt i de senaste årens överenskommelser om vissa er- sättningar till hälso- och sjukvården, dvs. att förbättra vårdens tillgäng- lighet och öka patienternas inflytande och delaktighet. överenskommelse konstaterades att det fortfarande finns ett betydande glapp mellan ambition och verklighet när det gäller patientens inflytande och delaktighet och att ett fortsatt långsiktigt utvecklings- arbete på lokal nivå är avgörande för att åstadkomma verklig förändring. Parterna är mot denna bakgrund överens om att för avsätta för detta ändamål. Det är av största vikt att det arbete som sker inom ramen för den nationella handlingsplanen och överenskommelsen om ökad tillgänglig- het på olika sätt stöds med nationella insatser. Parterna är därför eniga om att genom denna överenskommelse särskilt stödja sådant arbete. Områden som har aktualiserats i tidigare överenskommelser påbörjade med anledning av överenskom- melse ett arbete med en rekommendation för att tydliggöra och förenkla patientens möjlighet att välja vårdgivare. har beslutat om en ny rekommendation till landstingen om valmöjlig- heter i vården. Syftet med rekommendationen är att med patientens bästa för ögonen förtydliga och förenkla patientens möjlighet att söka vård i annat landsting än hemlandstinget. har 17 landsting antagit rekommendationen i sin helhet, medan 4 antagit den med begränsning till den egna samverkansregionen med ambition att utvidga valmöjligheterna till hela landet. Vårdgaranti med reglerade väntetider för besök överenskommelse infördes följande vårdgaranti som syftar till att tillförsäkra alla patienter snabb kontakt med vården. Primärvården är ansvarig för de första kontakterna och skall erbjuda hjälp, antingen per telefon eller genom besök, som vården Om den första kontakten inte sker med läkare skall tid för läkarbesök kunna erbjudas senast . Om det bedöms att besök inom övrig specialistvård fordras skall tid för besök erbjudas utan dröjsmål enligt vägledande principer för urval och prioriteringar, dock senast . För patienter med stark oro, eller när läkaren på grund av befarad allvarlig sjukdom med försämrad prognos vid tidsutdräkt bedömer att besök hos specialist inte kan anstå, skall besöket ske senast inom en månad. När det bedöms att behandling fordras skall den påbörjas utan dröjsmål enligt vägledande principer för urval och prioritering och i samråd med I de fall besök inte kan erbjudas inom nämnda tidsgränser har patienten rätt att, utan extra kostnader för patienten, välja att göra besöket hos en vårdgivare i annat landsting. Denna rätt inkluderar även privata vård- givare som får ersättning enligt lagen (1993:1651) om läkarvårdsersätt- ning eller enligt vårdavtal. Vid behandling av den nationella handlingsplanen för ut- veckling av hälso- och sjukvården (bet. 2000/01:Sou5, rskr 2000/01:53) ansåg utskottet, mot bakgrund av de resurstillskott som aviseras, det naturligt att regeringen och i kommande förhand- lingar kommer överens om påtagligt skärpta krav på tillgänglighet. Parterna anser att är angeläget att landstingen med stöd av resurstill- skottet arbetar för att öka tillgängligheten i enlighet med det utvecklings- avtal som slöts i samband med handlingsplanen. tid att det är för tidigt att skärpa nu gällande vårdgaranti. Landstingen skall redovisa sina lokala Landstingen bör ha möjlighet att arbeta i enlighet med sina planer innan en skärpning av vårdgarantin Att följa upp tillgängligheten överenskommelse fastslogs det angelägna i att kunna följa tillgängligheten i hälso- och sjukvården, men också att det saknas hel- täckande och tillförlitliga uppföljningssystem. till ett projekt, Väntetider i Vården, som syftar till att förbättra tillgäng- ligheten i hälso- och sjukvården genom att utveckla ett nationellt system för uppföljning och analys av väntetider. Samtliga landsting medverkar i presenterades en nationell databas för information om aktuella förväntade väntetider till ett urval mottagningsverksamheter och behandlingar inom den somatiska specialistvården. redovisning av uppgifterna görs med hjälp av Internet. påbörjades vidare ett arbete med att komplettera databasen med uppgifter för uppföljning och analys av faktiska väntetider. innebär överenskommelsen om åtgärder för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården ett åtagande från landstingen att fortsätta förbättra upp- följningen av tillgängligheten. Senast vid utgången av skall rapporteringen till databasen i vården vara 100-procentig av- seende förväntade väntetider. Vid utgången av skall även täck- ningsgraden för faktiska väntetider vara . Som ett led i uppföljningen av den nationella handlingsplanen har landstingen genom åtagit sig att följa upp väntetiderna till besök vid läkarmottagning i primärvården. Även dessa mätningar kommer att ske inom ramen för projektet