prop · GP03161 · 2002-03-20 00:00:00 — Regeringen anser emellertid inte att det är rimligt att utsträcka de och lämna bidraget under kanske om studierna endast bedrivs på deltid. Bidragets syfte, att locka till studier, måste rimligen anses infriat . Tiden med rekryteringsbidrag kommer naturligtvis inte heller att räknas in i den längsta tid som gäller för vanligt studiemedel för den aktuella utbildningsnivån. Detta innebär att de målgrupper som rekryteringsbidraget är avsett för, har möjlighet att efter ett inledande studieår med sådant stöd, fullfölja påbörjade studier med studiemedel med ograverat antal studiestödsveckor. Enligt regeringens bedömning innebär detta en ökad möjlighet för t.ex. personer med läs- och skrivsvårigheter att nå studiemålen med studiestöd . Regeringens förslag: Reglerna för tillämpning av rekryteringsbidraget skall i så stor utsträckning som möjligt överensstämma med reglerna för studiemedel. Regeringens bedömning: De ytterligare tillämpningsföreskrifter som regeringen, eller den myndighet som regeringen utser, beslutar om bör på samma sätt ansluta till reglerna för studiemedel. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, bl.a. kommun, framhåller att det är bra att det nya stödet samordnas med studiemedlen. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Rekryteringsbidragssystemet skiljer sig från det ordinarie studiemedelssystemet i flera viktiga avseenden bl.a. vad gäller bidragets storlek, den begränsade stödtiden, den kommunala medverkan och de ekonomiska ramarna. I övrigt är avsikten att bidragssystemet så långt som möjligt bör följa det gängse studiemedelssystemets grundprinciper. Det medför att administrationen av rekryteringsbidraget inte behöver tyngas onödigt och att den enskilde har möjlighet att informera sig om vilka studiestödsregler som kommer att gälla vid fortsatta studier. Detta är särskilt viktigt eftersom rekryteringsbidraget endast kan lämnas och den studerande som väljer att fortsätta studera med studiemedel måste följa studiemedlets regelsystem. Det vore t.ex. olyckligt om en person rekryteras till grundläggande studier med rekryteringsbidrag och det senare visar sig att personen inte uppfyller behörighetskraven för studiemedel och därmed inte har någon möjlighet att avsluta studierna med studiestöd. Bidraget bör därför följa de bestämmelser som gäller för studiemedel t.ex. när det gäller krav på medborgarskap och grundas på samma system för veckoberäkning. Bidraget skall också bara lämnas om studietiden är För att underlätta administrationen behöver utformning av och förfaringssättet kring ansökan om rekryteringsbidrag vara Prop. 2001/02:161 enhetligt. Det är därför lämpligt att CSN får möjlighet att utfärda Utbetalningsrutinerna bör också ske enligt samma principer som för studiemedel. Studieaktivitetskontroll bör naturligtvis ordnas på lämpligt sätt så att utbetalning inte sker till någon som faktiskt inte studerar eller som avbrutit studierna . Det är också viktigt att en studerande anmäler till CSN sådan ändring av sina förhållanden som har betydelse för förutsättningen att få rekryteringsbidraget eller för bidragets storlek. Den studerande bör ha samma möjlighet som studiemedelstagare att behålla stödet vid sjukdom eller ledighet för t.ex. vård av barn. Likaså bör rekryteringsbidraget omfattas av de regler om skyddstider som gäller för sjukpenninggrundande inkomst inom socialförsäkringssystemet. I dagens studiemedelssystem är rätten till stöd beroende av den studerandes inkomst. Stödet minskar om inkomsten överstiger det s.k. fribeloppet under ett kalenderhalvår. CSN förordar i sitt remissvar att det nya bidraget inkomstprövas på samma sätt som gäller för studiemedel för att skapa överensstämmelse mellan stödformerna vid en eventuell övergång mellan bidraget och studiemedel. Eftersom många studieovana personer endast förväntas kunna rekryteras till studier av mindre omfattning är det rimligt att anta att många studerande med rekryteringsbidraget kommer att ha kvar ett deltidsarbete. Enligt regeringens bedömning är det därför inte möjligt att reducera rekryteringsbidraget i förhållande till inkomst för dem som väljer att endast studera på . Bidragets förmåga att rekrytera till studier skulle då riskera att avta. För dem som studerar på halvtid eller trekvartstid skall inkomstprövning däremot ske på samma sätt som görs inom studiemedelssystemet. Alternativa sätt att finansiera livsuppehället finns i form av t.ex. arbetsmarknadsrelaterade ersättningar, försörjningsstöd och socialförsäkringar vid sjukdom och funktionshinder. Dessa stöd kan i viss begränsad utsträckning lämnas till personer som deltar i utbildning. Det kan därför inte uteslutas att flera studerande med rekryteringsbidraget kommer att uppfylla villkoren för flera olika samhällsstöd . Det är enligt regeringens mening inte rimligt att studerande skall kunna få en överkompensation av skilda ekonomiska samhällsstöd . Föreslagna samordningsregler syftar till att undvika att så sker. Bidraget skall t.ex. inte kunna lämnas som vanligt studiemedel eller bidrag vid korttidsstudier. Det skall också vara möjligt att återkräva rekryteringsbidrag som den studerande inte haft rätt till. Rekryteringsbidraget är, till skillnad från studiemedel, inte ett generellt och rättighetsstyrt stöd som omfattar alla vuxenstuderande i reguljär I stället är bidraget avgränsat till att kunna erbjudas vissa särskilda målgrupper i kommunernas uppsökande och rekryterande Prop. 2001/02:161 verksamhet. Administrationen och beslutsordningen beträffande rekryteringsbidraget innebär att kommunen först skall pröva om den enskilde uppfyller förutsättningarna för bidraget. Ett sådant avgörande kan bli föremål för laglighetsprövning enligt bestämmelserna i kommunallagen (1991:900). Om kommunen vid sin prövning anser att den enskilde inte tillhör målgruppen är detta avgörande bindande för CSN. CSN:s slutliga avslagsbeslut kan i dessa fall inte bli föremål för överprövning vid (). Regeringen utgår från att i normala fall kommer kommunen att anse att den person som man rekryterat till studier tillhör målgruppen och uppfyller förutsättningarna för bidraget. Ärendet lämnas då vidare till CSN som fattar ett bidragsbeslut. Sådana beslut, eventuella avslagsbeslut där CSN funnit andra avslagsgrunder än att kommunen avstyrkt ansökan, t.ex. medelsbrist, eller beslut om återkrav av lämnade bidrag skall av rättssäkerhetsskäl kunna överklagas till ÖKS. Vid utformningen av överklagandebestämmelserna har regeringen beaktat artikel 6 i om de mänskliga rättigheterna. Under förutsättning av beslut avser regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att utfärda närmare föreskrifter om tillämpningen av lagen om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. 7.5.2Ändringar i lagen om arbetslöshetsförsäkring Regeringens förslag: Tid då sökanden varit hindrad att arbeta på grund av utbildning för vilken rekryteringsbidrag vid vuxenstudier lämnats får hoppas över vid prövning av rätt till arbetslöshetsersättning. Skälen för regeringens förslag: I 17 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring anges att arbetslöshetskassan skall bortse från tiden i ett antal verksamheter vid bedömning av om den sökande uppfyller villkoren för arbetslöshetsersättning. Det är t.ex. tid med föräldrapenning, tid i totalförsvarsplikt, tid i arbetsmarknadspolitiska program och tid med särskilt utbildningsbidrag (UBS). Regeringen föreslår att motsvarande bör gälla för deltagare i utbildning med rekryteringsbidrag. Eftersom rekryteringsbidraget riktar sig till personer som har en svag ställning på arbetsmarknaden är det rimligt att studietiden med bidraget skall vara överhoppningsbar i detta avseende. Annars skulle bidragets rekryteringskraft allvarligt försämras. Förslaget föranleder en ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Enligt 46 § lagen om arbetslöshetsförsäkring är reglerna om avstängning från respektive nedsättning av arbetslöshetsförsäkring tillämpliga beträffande UBS. Regeringen anser emellertid inte att bestämmelsen skall vara tillämplig beträffande rekryteringsbidrag vid vuxenstudier, eftersom det bidraget inte har någon koppling till ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen. I det följande framgår att UBS avvecklas vid utgången av (se Prop. 2001/02:161 avsnitt 12). Regeringens förslag: Rekryteringsbidraget skall lämnas i mån av tillgängliga resurser. Skälen för regeringens förslag: Som tidigare nämnts är rekryteringsbidraget inte ett stöd som alla vuxenstuderande generellt har rätt till. I det följande beskrivs hur de ekonomiska ramarna för kommunerna avses att utformas. Vidare beskrivs hur kommunerna i nära samarbete med CSN måste hålla sig informerade om den ekonomiska utvecklingen och förbrukningen av tillgängliga medel. En god ekonomisk kontroll är av stort värde både för utbildningsplaneringen i kommunen och för möjligheterna att mer bestämt kunna erbjuda bidraget vid rekrytering av nya studerande. I den mån kommunen bedömer att tillgängliga resurser för bidraget inte kommer att räcka till alla behöriga som kan komma att rekryteras , fordras att kommunerna i enlighet med de riktlinjer som tagits fram på lokal nivå gör en prioritering bland de presumtiva sökande (se avsnitt 9 angående lokala riktlinjer). Riktlinjerna skall vara anpassade till situationen i kommunen och till den ekonomiska ramen. Det är viktigt att kommunerna utvecklar en långsiktig strategi för rekryteringsarbetet så att rekryterings- och urvalskonflikter undviks. Principerna för hur bidraget skall prioriteras skall alltså endast tillämpas på nivå. CSN kan bara lämna och betala ut rekryteringsbidrag till sökande i den takt ansökningarna kommer in till myndigheten. Det innebär att en tillämpning motsvarande den först till kvarn princip som redan finns för det högre bidraget inom studiemedelssystemet bör införas. Regeringens avsikt är att i närmare föreskrifter om tillämpningen av lagen reglera ett sådant förfarande. Om kommunerna håller en god kontroll dels över hur många personer som rekryteras, dels över hur mycket som återstår av resursramen skall CSN, p.g.a. bristande resurser, inte behöva avslå en ansökan avseende en person, som hemkommunen bedömt skall ha bidraget. Regeringens förslag: För varje kommun skall CSN beräkna en särskild resursram enligt en av regeringen fastställd fördelningsnyckel. uppföljningssystem knyts till resursramen. kommunerna skall vara möjliga. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna är positiva till förslaget. och kommun föreslår att fler faktorer bör ligga till grund för fördelningen av resurserna. är tveksam till Prop. 2001/02:161 att omfördelningar skall göras. Skälen för regeringens förslag: För varje kommun skall det beräknas en särskild resursram. Regeringen föreslår att CSN får i uppgift att beräkna en ram för hur mycket medel och därmed hur många bidragsveckor som varje kommun maximalt är garanterad. Resursramen skall beräknas med hjälp av en av regeringen fastställd fördelningsnyckel. Den skall grunda sig på det antal medborgare i kommunen som är och ytterligare faktorer som beskriver utbildningsbakgrunden i kommunen. Uppgiften tas fram ur register. Möjligheten att väga in faktorer som förvärvsfrekvens i kommunen kan övervägas. Remissinstanserna har i allt väsentligt ställt sig bakom förslaget i denna del. För att kommunen skall kunna lämna ett preliminärt och relativt säkert besked till den enskilde om studiefinansiering och bidragsnivå krävs ett uppföljningssystem som fortlöpande redovisar den ekonomiska ramen och hur stor del av denna som redan intecknats av tidigare beslut. Med ett webb-baserat system bör kommunen ges tillgång till den ekonomiska information som behövs för att kunna informera om bidraget och för en effektivare utbildnings- och uppsökarplanering. Avsikten är att CSN centralt skall stödja kommunerna beträffande uppföljningen av den tilldelade resursramen. Om en kommun inte kan rekrytera tillräckligt många personer, vilket leder till att den ekonomiska ramen inte kan utnyttjas fullt ut, skall det vara möjligt att omfördela resurser till andra kommuner som anser sig kunna rekrytera fler studerande än vad deras ramar medger. Flertalet remissinstanser är positiva till att omfördelningar skall vara möjliga. Regeringens förslag: Kommunerna skall pröva om den sökande har förutsättningar att få rekryteringsbidrag. Vidare skall kommunerna ta fram principiella riktlinjer för hur rekryteringsbidraget skall användas. Kommunerna skall verka för att samråd sker med berörda företrädare för lokala eller regionala parter på arbetsmarknaden, myndigheter och handikapporganisationer om sina riktlinjer för verksamheten. Kommunerna ges möjlighet att genom direktåtkomst till viss elektroniskt lagrad information få tillgång till aktuella personuppgifter. Kommunerna skall även hjälpa den enskilde med ansökan och lämna den vidare till (). CSN skall besluta om och ansvara för utbetalning av rekryteringsbidraget samt övrig nödvändig administration. Promemorians förslag: Kommunerna skall bedöma om kriterierna för studiebidraget är uppfyllda och yttra sig över den enskildes ansökan till CSN. CSN beslutar om bidraget. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker överlag promemorians förslag. Flera remissinstanser, däribland CSN, och vissa kommuner har dock uppfattat den föreslagna ansvarsfördelningen som oklar och efterlyser en tydligare rollfördelning mellan kommunerna och myndigheterna. TCO och LO framhåller vikten av ett formellt samrådsförfarande. Flera kommuner har påpekat att de saknar tillgång till vissa personuppgifter, som tidigare inkomst och tidigare studier, vilket behöver kontrolleras för att kunna få bidraget. Skälen för regeringens förslag: Utgångspunkten för processen är ett vägledningssamtal mellan den enskilde och den kommunala handläggaren. Kommunens uppsökande och studievägledande verksamhet är därmed en grundläggande förutsättning för att en bedömning skall kunna göras av om en person uppfyller villkoren för rekryteringsbidraget. Kommunerna har närhet och kunskap om respektive individs förutsättningar. Till stöd för sin bedömning skall kommunerna använda såväl de uppgifter som den enskilde lämnar som de uppgifter som inhämtas genom de lokala samverkansorganen som på många platser redan finns uppbyggda. I andra fall kan de behöva utvecklas. Under kunskapslyftsprojektet har ett närmare samarbete utvecklats mellan å ena sidan arbetsförmedlingarna, Länsarbetsnämnderna, parterna på arbetsmarknaden, handikapp- organisationerna och folkbildningen och å den andra sidan ansvariga för vuxenutbildningen, eftersom man ofta arbetar med samma målgrupp. I detta nätverk är det naturligt att föra vägledande diskussioner som tillsammans med kommunens riktlinjer kan fungera som stöd för de enskilda handläggarnas avgöranden i frågor om rekryteringsbidraget. I de flesta fall har den som är arbetslös kontakt med både arbetsförmedlingens och kommunens vägledare och en handlings- eller studieplan finns upprättad. Dessa planer bör självfallet tas till vara vid den fortsatta utbildningsplaneringen. Arbetsförmedlingen spelar alltså en viktig roll i den del av rekryteringsarbetet som rör dem som redan är arbetslösa. På motsvarande sätt bör kontakter ske med handikapporganisationerna i de fall ansökan avser en person med funktionshinder. De grundläggande villkoren för rätt till bidraget som kommunen skall pröva är om den sökande: har behov av kompetensutveckling, avser att studera på grundläggande eller gymnasial nivå i , är arbetslös, riskerar arbetslöshet eller på grund av funktionshinder behöver för att studera. En del remissinstanser har påpekat att det behövs personella resurser för att kommunerna skall kunna göra en korrekt och rättssäker bedömning. Regeringen återkommer nedan till förslagets ekonomiska konsekvenser (se avsnitt 10). För att kommunerna skall kunna få ett reellt inflytande över rekryteringsbidraget måste de ges möjlighet att bedöma vilka personer som skall anses tillhöra målgruppen för bidraget. ställningstagande skall vara bindande för CSN. Vid sin prövning måste kommunen beakta den resursram som har tilldelats kommunen. Rekryteringsarbetet och de principer som kommunerna fastställer för användningen av bidraget måste alltså, som redan nämnts, anpassas till den kommunala resursramen. I rekryteringsprocessen ingår även att stödja den sökande i utformningen av ansökan och ombesörja att ansökan vidarebefordras till CSN tillsammans med uppgifter t.ex. om den individuella studieplanen. Avsikten är att hanteringen så långt möjligt skall ske på elektronisk väg. Då ansökan översänds till CSN skall kommunen bifoga sitt Det är viktigt att ansökan skickas in till CSN för att underlätta hanteringen och för att den ekonomiska uppföljningen skall kunna hållas så korrekt som möjligt. Genom den föreslagna konstruktionen får kommunerna ett effektivt verktyg att använda för att främja vuxnas lärande. snabbare besked och huvudmannen för utbildningen ett säkrare Den kommunala hanteringen av enskilda ärenden kommer att kunna förkortas och därmed bli mer verksam och Kommunerna kan även, bl.a. beroende på storlek och infrastruktur, välja att utforma sin medverkan på olika sätt. framhåller i sina remissvar att hanteringen av ett förmånligt studiebidrag inom kommunvisa ramar, på ett helt annat sätt än , kan komma att aktualisera frågan om vad som är den enskildes Detta gäller särskilt i de kommuner där behovet att kunna erbjuda bidraget kommer att överstiga vad som är möjligt att tillgodose inom ramen för resurserna. Regeringen vill påpeka att enligt den kommunala likställighetsprincipen är det inte tillåtet för en kommun att behandla sina medlemmar olika om det inte finns sakliga skäl för detta. kommun skall kunna behandla sina medlemmar olika fordras att detta grundar sig på rationella hänsyn eller sakliga överväganden. godtycke får inte förekomma. För att kommunens handläggning av rekryteringsbidraget skall kunna bedrivas på ett effektivt och målinriktat sätt behöver en ändamålsenlig hanteringsordning bestämmas samt riktlinjer för bidragets användning Kommunerna skall därför verka för att riktlinjerna fastställs efter samråd med berörda intressenter, t.ex. arbetsförmedlingarna och parterna på arbetsmarknaden, i kommunen. Att bestämma vem som har rätt till rekryteringsbidraget utgör en grannlaga uppgift för kommunerna. I remissyttrandena uttrycks i flera fall oro för att i sak irrelevanta hänsyn skulle kunna påverka besluten. Risken för ett ensidigt gynnande av bl.a. personer med försörjningsstöd, personer som väljer att studera i utbildning som anordnas av kommunen eller viss grupp anställda har förts fram. Som redan har påpekats innebär den kommunala likställighetsprincipen att kommunen inte kan ta osaklig De lokala riktlinjerna som skall ligga till grund för prövningen i de enskilda fallen måste dock vara tydliga och väl förankrade bland dem Däremot kan riktlinjerna vara svåra att reglera i ett detaljerat Prop. 2001/02:161 regelverk utan att förfördela syftet med bidragen. diskussion om prioriteringar och bedömningar kan utgöra ett viktigt stöd för de tjänstemän som har att handlägga de konkreta fallen. Kommunens ställningstagande kan på sedvanligt sätt bli föremål för laglighetsprövning enligt bestämmelserna i 10 kap. kommunallagen (1991:900). I samband med remissbehandlingen har vissa kommuner uttryckt en oro för på vilken nivå inom kommunen som besluten skall fattas och efterlyst närmare information härom. Detta är dock något som varje kommun måste fatta beslut om lokalt inom ramen för kommunallagens kompetensfördelningsregler. Inom ramen för den infrastruktur för det livslånga lärandet som formas i kommunerna, sker ett nära samarbete mellan flera av de intressenter som berörs av rekryteringsbidraget. Det är naturligt att utnyttja detta nätverk för att förankra och stödja hanteringen av rekryteringsbidraget. Parter vid sådana överläggningar är bl.a. företrädare för arbetstagarnas och arbetsgivarnas organisationer, handikapp- organisationer, kommunala förvaltningar, arbetsförmedlingen och folkbildningen. Samrådsförfarandet kan utformas och användas på skilda sätt. Syftet med samrådet är i första hand att ge kommunen vägledning inför fastställandet av rekryterings- och urvalsprinciper och för att tolka begrepp som hotas av arbetslöshet och behov av extra studietid. TCO framhåller i sitt remissvar att ett formellt samrådsförfarande är nödvändigt och viktigt för att inte skapa inlåsningseffekter. Regeringen delar denna uppfattning och anser därför att det är viktigt att kommunerna verkar för att samråd med lokala företrädare för arbetstagarorganisationer, berörda statliga organ, folkbildningen och handikapporganisationer sker om de övergripande riktlinjerna för fördelning av bidraget. Kommunens avgörande i det enskilda fallet sker därefter utifrån dessa principiella riktlinjer. För mindre kommuner kan det underlätta om samverkan sker på regional nivå. CSN beslutar om och betalar ut rekryteringsbidraget Ett bra samarbete mellan kommunerna och CSN är av stor betydelse för att administrationen av rekryteringsbidraget skall lyckas. I vissa delar kan den behöva effektiviseras. CSN är den centrala myndigheten för studiestödsadministration och kan i den egenskapen bidra med viss stödjande administration i samband med kommunernas hantering av bidraget t.ex. när det gäller informationslämnande och ekonomisk kontroll och uppföljning. Det är också lämpligt att CSN ges en samordnande roll och ett ansvar för utbetalning av bidraget till den enskilde. Det behövs också en central myndighet som kan kontrollera att en individ inte blir aktuell för bidraget i flera kommuner . För den enskilde innebär det att han eller hon kommer att få en första kontakt med studiestödsmyndigheten. Därmed läggs grunden till en naturlig övergång den dag då möjligheten att få rekryteringsbidraget är uttömt och den studerande måste fortsätta sina studier med ordinarie studiemedel. Det är alltså kommunen som prövar om den enskilde uppfyller kraven När en ansökan om bidrag kommit in till CSN återstår för myndigheten, att på grundval av kommunens beslut, kontrollera att den sökanden uppfyller övriga krav för bidraget och därefter fastställa beloppets storlek. Myndigheten kontrollerar att den sökande bl.a. avser att studera på en studiestödsberättigande utbildning på grundskole- eller gymnasienivå och inte studerat med studiestöd under CSN behöver även ta reda på inkomsten under de närmast före studiernas början för att kunna besluta om rätt bidragsnivå. Det är rimligt att den enskilde själv lämnar Om uppgifterna lämnas på heder och samvete och kan kontrolleras i efterhand bör ett sådant förfarande betraktas som Vidare behöver studieomfattningen fastställas och CSN måste också ansvara för att samordning sker med andra samhällsstöd. Avsikten är vidare att CSN skall ansvara för anslaget och tillse att varje kommun tilldelas en resursram. Genom ett utvecklat IT-stöd skall kommunerna kunna informera sig om vilka resurser som intecknats och vilka som återstår. Om det visar sig att kommunen har överbeviljat stöd kan CSN inte fastställa något bidrag till den enskilde. har påbörjats kommer bidraget att betalas ut av CSN efter det att sedvanlig studieförsäkran lämnats in. Med direktåtkomst till elektroniskt lagrad information avses att information är tillgänglig för en användare för att på egen hand söka i den och få svar på frågor, dock utan att själv kunna påverka innehållet. Som redan framgått är avsikten att CSN skall tillhandahålla ett särskilt stödinformationssystem där kommunen på ett enkelt sätt skall kunna informera sig om den sökandes uppgifter i registret. behöver detta informationsutbyte för att kunna lämna pålitliga besked till den rekryterade personen om hans eller hennes möjligheter att få Det rör sig om uppgifter om tidigare studier, slag av