prop · GP031d8 · 2002-01-01 00:00:00 — har i betänkandet 1999/2000:UU2 hemställt om att regeringen ges i uppdrag att se över formerna för hur den utvärderingsverksamhet som finns utanför biståndsförvaltningen kan stärkas med särskilt fokus på möjligheterna att stärka EGDI:s utvärderande funktion. En sådan översyn pågår och beräknas kunna redovisas . Översynen omfattar också en utvärdering av EGDI. Mål- och resultatstyrning av Sida I budgetpropositionen redovisades det arbete som bedrivits för att förbättra mål- och resultatstyrningen av Sida det s.k. MÅRS- projektet. Syftet med översynen var framförallt att tillgodose regeringens behov av att styra och bedöma verksamheten respektive behovet av uppföljning och information för rapportering till . Slutsatserna från översynen fick genomslag i regleringsbrevet till Sida och har också påverkat informationen i Sidas budgetunderlag . Resultatinformation enligt de nya återrapporteringskraven kommer att redovisas i Sidas årsredovisning och i budgetpropositionen . I denna kommer också presenteras en utvärdering av i vilken utsträckning det biståndspolitiska målet om jämställdhet fått genomslag i Sidas verksamhet. I enlighet med slutsatserna från avser regeringen att med vissa intervaller beställa särskilda utvärderingar i förhållande till politikområdets mål. Tabell 3.7 1.2 Bilateralt utvecklingssamarbete Humanitärt bistånd och kon- Med beaktande av tilläggsbudget 1 och 2. för det bilaterala utvecklingssamarbetet ökar med till . Vid fördelningen av medel har reservationer på respektive delpost beaktats. Medelsfördelningen mellan de olika delposterna framgår av tabell 3.7. Sida som diponerar merparten av anvisade medel under anslagsposten har rätt att omfördela mellan delposter. 1 omfattar samarbete med söder om . beräknas öka till . 2 omfattar samarbetet med inklusive norr om exklusive . beräknas öka till . 3 omfattar samarbete med Central- och inklusive och . beräknas vara oförändrad och uppgå till . 4 omfattar insatser på västra och stöd till vissa länder i och . beräknas öka till . 5 Globala utvecklingsprogram omfattar globala program, handelsrelaterade insatser, metodutveckling, rekrytering och utbildning av fältpersonal, internationella kurser samt utvärderingsverksamhet och internrevision. 6 U-krediter omfattar subventioner av u-krediter. Biståndskrediter finansieras under regionposterna. 7 Enskilda organisationer utgör stöd till bistånd som genomförs av svenska folkrörelser och enskilda organisationer. 8 Humanitärt bistånd används för att lindra följderna av väpnade konflikter för civilbefolkningen, stöd till tidig återuppbyggnad och konfliktförebyggande samt insatser för offer för naturkatastrofer. Jämfört med 2001 minskar delposten något vilket förklaras av att insatserna efter orkanen nu fasas ut. 9 Ekonomiska reformer används för betalningsbalansstöd och skuldlättnad, främst inom ramen för internationellt samordnande skuldinitiativ, till fattiga och skuldtyngda länder som genomför ekonomiska reformprogram. Den lägre tilldelningen jämfört med förklaras av att en reservation finns tillgänglig på delposten. 10 Information beräknas till för en fortsatt satsning på information om och opinionsbildning kring utvecklingssamarbetet. Demokratisk samhällsstyrning och mänskliga rättigheter Målet är att bidra till en demokratisk samhällsstyrning och en ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. Demokratimålet bidrar till det övergripande fattigdomsmålet genom att lyfta fram den politiska dimensionen av fattigdom och de politiska respektive offentliga systemens förmåga och vilja att stärka fattiga människors rättigheter och möjligheter. skall i utvecklingssamarbetet stödja sig på de internationella konventionerna om de mänskliga rättigheterna, framför allt FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna samt de sex mest centrala FN- konventionerna. fortsatte det interna förändringsarbetet på UD och Sida med fokus på landstrategiarbete och kompetensutveckling. Ett pilotprojekt som syftade till att integrera demokrati, mänskliga rättigheter och barnrättsperspektivet i regionstrategin för avslutades. Två kursomgångar med sammanlagt 33 deltagare från UD och Sida genomfördes, samt en gemensam kurs för handläggare från ambassaderna. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 samarbete med Frivilligorganisationernas fond för mänskliga rättigheter arrangerades ett internationellt arbetsmöte med ett femtiotal deltagare från såväl enskilda organisationer som bilaterala och multilaterala givare. genomfördes också en utredning om Sidas samarbete med enskilda organisationer inom området demokrati och mänskliga rättigheter. omfattar detta cirka 50 internationella organisationer. Av insatserna i fält är nära hälften inriktade på att främja offentlig förvaltning inklusive universitet och rättsväsende. Andra viktiga delar utgörs av stöd till parlamentariker och parlament för att utveckla lokala styrelseskick samt av direkt stöd till civila samhället. tillkom fem länder. Inga länder har utgått. Ett antal utvärderingar har genomförts, bl.a. gällande stödet till forskningsinstitut, distansutbildning i finansiell ekonomi samt redovisnings- och budgetprojekt. I stödet till de tio största samarbetsländerna har relativt små förändringar skett. Ökade volymer har tillfallit , beroende på intensifierade insatser i samband med valen , samt , där stödet till demokratisk samhällsstyrning fått större betydelse i samband med återuppbyggnaden efter Mitchkatastrofen. Utvecklingssamarbetet inom området skall även fortsättningsvis främja såväl demokratins strukturer och organisation som dess innehåll och normer. Stöd skall bland annat utgå till den politiska processens grundelement: parlamentets funktioner, förutsättningar för väl fungerande och hederliga val, fungerande flerpartisystem och motsvarigheter till detta på regional och lokal nivå. Politiska partier är centrala institutioner i en demokrati, ett väl fungerande partiväsende är nödvändigt för utvecklingen av det politiska, demokratiska samspelet. Demokratistödet genom de svenska partianknutna organisationerna, vilket bedrivits i försöksform, ökar och ges en mera permanent karaktär i enlighet med de reviderade riktlinjerna för stödformen. Demokratistöd innebär också ett stöd till en statlig förvaltning i demokratins tjänst, där öppenhet, regelstyre, förutsägbarhet, tillgänglighet och effektiv användning av offentliga resurser är ledord. Utvecklingssamarbetet skall vidare inriktas på rättsväsenden i bred bemärkelse. Dessa är ofta underfinansierade och lider av stora eftersläp- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 ningar, vilket orsakat en försämrad rättssäkerhet och därmed brott mot de mänskliga rättigheterna samt osäkerhet för ekonomisk verksamhet. Svenskt stöd skall bland annat inriktas på administration av rättsväsendet. Stöd kan också utgå till rättshjälp och till enskilda organisationer som bidrar till breddat tillträde också för fattiga människor samt till ett polisväsende i demokratins tjänst. Demokratins politiska och offentliga organisation kräver granskning och prövning utifrån för att fungera väl. Utvecklingssamarbetet skall främja fria, självständiga, pluralistiska och granskande media liksom ett pluralistiskt civilt samhälle. Granskningsfunktionen kan också ligga inom ramen för den offentliga förvaltningen, t.ex. i form av ombudsmän. Den svenska traditionen på detta område är en unik resursbas för utvecklingssamarbetet. Demokratins kultur karaktäriseras av vilja till dialog, förhandlingar och kompromisser, respekt för minoriteter, tolerans, m.m. Utan denna kultur fungerar inte demokratin. Utvecklingssamarbetets aktörer skall i sin beredning av insatser och i dialog stärka och främja sådana förhållningssätt. De mänskliga rättigheterna utvecklar det normativa ramverk som det demokratiska samhällsbygget vilar på. Dessa värderingar skall prägla insatserna. Utvecklingssamarbetet skall i sin praktik främja förverkligandet av de mänskliga rättigheterna. Det skall vidare stödja den fortsatta normutvecklingen, inte minst genom stöd till Högkommissariens för mänskliga rättigheter kontor (OHCHR). Sedan skrivelserna Demokrati och mänskliga rättigheter i utvecklingssamarbete (Skr 1997/98:76) respektive Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik (Skr 1997/98:89) presenterades har arbete för deras genomförande bedrivits. Sida har i årsredovisning redovisat detta arbete. Båda skrivelserna är fortfarande levande dokument och fortsatt metodutveckling fortgår inom biståndets olika delområden. Med beaktande av ovanstående prioriteringar samt Sidas barn- och jämställdhetspolicy kommer Sida ges i uppdrag att förebygga och bekämpa handel med kvinnor och barn. Insatser till stöd för demokratisk samhällsutveckling och mänskliga rättigheter är ofta små och resurskrävande. De bör komplettera och samspela med en politisk dialog. stöder Sidas strävan att effektivare använda tillgängliga administrativa resurser. Sidas önskan att koncentrera sitt arbete till större insatser, måste här balanseras med delmålets karaktär. En liten insats i rätt tid kan ha stor betydelse. Erfarenhetsutbyte och kunskapsöverföring är väsentliga aspekter av demokratistödet. Målet för verksamhetsgrenen är att främja utbyggnad av hälsovård av god kvalitet och relevant grundläggande utbildning för alla. Samarbetet skall även bidra till att ge människor med funktionshinder möjlighet att delta på lika villkor i samhällslivet. Målet för kultursamarbetet är att främja kreativitet och kulturell mångfald och stärka kulturens roll i samhällsutvecklingen. har ett projektarbete bedrivits som syftar till att förtydliga sambanden mellan hälsa och utveckling respektive fattigdom och ohälsa. En ny strategi har utarbetats för samarbete med WHO. Beredningar av större landinsatser har slutförts för , , , och . har också genomförandet av den svenska hiv/aids-strategin fortsatt, vilket bl.a. inneburit att hiv/aidsaspekter integrerats i landstrategier och insatsberedningar. Ett hiv/aids-sekretariat upprättades vid ambassaden i i syfte att stärka genomförandet av den svenska strategin och samordningen med nationella och regionala program. En studie har gjorts för att identifiera fyra nya länder för samarbete inom hälsosektorn. Vidare har fyra studier och utvärderingar färdigställts som behandlar samarbetet mellan Sida och and samt barn, amning och drogpolicy. Inom undervisningssektorn har stor vikt lagts vid policy- och metodarbete, vilket bl.a. inneburit arbete med att revidera sektorpolicyn och att utveckla ett demokrati- och rättighetsperspektiv. Sju beredningar av stöd till regionala och internationella organisationer har genomförts. I ett fall har hiv/aids- och utbildningsaspekter integrerats i stödet med syfte att inhämta kunskap om hur utbildningssystemen i fattiga länder påverkas av hiv/aids. Fyra beredningar av stöd till samarbetsländer har lett till avtal. Studier och utvärderingar av hälsosektorn genomfördes i , och . Studier om betydelsen av sektorstöd respektive miljöutbildning har också genomförts. Utvecklingssamarbetet inom hälso- och undervisningssektorerna ska även fortsättningsvis inriktas på att stödja reformprocesser. Särskild prioritet ska ges åt reformer med målsättningen att åstadkomma ett system för att stärka folkhälsan. Av särskild vikt är att bekämpa hiv/aids och främja tillgången och rätten till sexuell och reproduktiv hälsa. I enlighet med den revidering av riktlinjerna för utbildningssektorn som genomförts skall sådana utbildningsreformer prioriteras som bidrar till att öka läskunnigheten och till att effektivisera ländernas utbildningsförvaltning, utbildningsplaner och program. antog Sida en verksöverskridande policy för kultursamarbete, vilken även omfattar medier och informationsteknologi. Samarbetet inom kultursektorn går oförändrat till sju länder: , , , , , och /. En utveckling av regionala program för , /och förutses. Även skall prioritet ges till kultursamarbete som bedrivs inom ramen för ett rättighetsperspektiv med det bredare syftet att främja framväxten av ett mänskligt och hållbart samhälle. Infrastruktur, näringsliv, finansiella system och urban utveckling Målet för stödet är att bidra till uppbyggnaden av en ekonomiskt bärkraftig infrastruktur med tyngdpunkt på kommunikation-, energi-, och urban infrastruktur. Infrastruktur, näringsliv, finansiella system och urban utveckling är prioriterade och särskilt viktiga områden för att uppnå målsättningen om hållbar utveckling. Stödet har starkt påverkats av avregleringar och en ökad ägarspridning i många av samarbetsländerna. En del av biståndet har inriktats på att underlätta för länderna att genomföra denna process på ett transparent och ansvarsfullt sätt. Den ökade satsningen på återuppbyggnad av infrastruktur efter krig och eller naturkatastrofer har ställt ökade krav på främst administrativ kapacitet. Stora satsningar i samband med katastrofer som orkanen , översvämningarna i och konflikten i Kosovo har blivit ett nytt område för Sida och 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 inneburit att landkretsen för satsningar på infrastruktur har vidgats. Stödet till näringslivsutveckling söker bidra till att skapa förutsättningar för en effektiv försörjning av varor och tjänster i samarbetsländerna baserad på livskraftiga företag samt underlätta samarbetsländernas inträde på världsmarknaden. Stärkande av institutionella ramar och regelverk, utveckling av handel, reformering av offentligt ägda företag och kompetensutveckling för företagare är huvudområden för insatserna. utveckling är ett förhållandevis nytt biståndsområde som har ökat . Un- der året har riktlinjer för vatten- och sanitetsprojekt tagits fram som ett första steg i policyarbetet avseende urban miljö. Satsningen på energi har inneburit ett ökat bistånd till landsbygdselektrifiering, vilket ställt delvis nya krav på Sidas kompetens. Energifrågorna bör även framgent ges hög prioritet. Arbetet inom den finansiella sektorn bör koncentreras till ram- och regelverk för finansiella marknader och institutioner, finansiell krishantering och tillförsel av riskkapital. Mikrofinansiering, som vuxit fram som ett viktigt verktyg för att höja levnadsstandarden för fattiga grupper, är ett annat prioriterat område. har bland annat stöd givits till bildandet av en riskkapitalfond för investeringar i afrikanska småföretag. En ny policy för kreditfinansierat samarbete har tagits fram av Sida. Sidas arbete på detta område utgör ett viktigt bidrag i de svenska förberedelserna för konferensen for Development 2002. Målet för verksamhetsgrenen är att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor och ökade inkomster för främst den fattiga landsbygdsbefolkningen genom ett långsiktigt, bärkraftigt och produktivt nyttjande av förnyelsebara naturresurser. Verksamheten skall särskilt inriktas på landsbygdsutveckling, jordbruk med husdjursskötsel, skogsbruk samt nyttjande av och nyttjanderätt till mark och vatten. Uthållig och förbättrad användning av naturresurser, är både en miljöfråga och en fattigdomsfråga. Uthållig markanvändning medför inte bara ökad produktion och därmed ökad tillväxt utan också minskad erosion, minskade risker för översvämningar och torkkatastrofer, förbättrad vattenkvalitet och minskad avskogning 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 inklusive förbättrat bevarande av viktiga naturområden. Stödet som kan hänföras till dessa områden har uppenbara kopplingar till de ansträngningar som görs för att minska de av människan förorsakade klimatförändringarna. Sida har givit ett omfattande stöd till förbättrad markanvändning och ökad livsmedelssäkerhet i östra och södra . I södra rika har Sida intensifierat insatserna inom vattenområdet och stärkt kapaciteten att förvalta vattenresurser regionalt och lokalt. Prioritet bör även fortsättningsvis ges till breda insatser för landsbygdsutveckling såsom jord- , vatten- eller skogsbruk. Insatser behövs för att stödja ekonomiska, legala och institutionella reformer och utveckla kapaciteten på alla nivåer i syfte att skapa tillväxt på landsbygden och bekämpa fattigdomen. Naturresursfrågorna berör ofta flera länder och stödet till regionala insatser har därför ökat ytterligare. Regionala initiativ och insatser finns nu i södra , kring , i och i . bör även fortsättningsvis vara ett prioriterat område. Även markanvändning, inklusive insatser för bekämpning av ökenspridning, bör fortsatt ges hög prioritet i arbetet med en långsiktigt hållbar utveckling. Frågor om skog och avskogning bör därvid ges särskild uppmärksamhet. Verksamheten skall även inriktas på att öka långsiktig livsmedels- och biosäkerhet, bl.a. genom att stödja bevarandet och underlätta nyttjandet av växtgenetiska resurser för bl.a. växtförädling. Arbetet med att förverkliga intentionerna i de internationella miljökonventionerna kräver nya former och metoder för såväl det multilaterala som det bilaterala utvecklingssamarbetet. Me- todutvecklingen bör leda till ett ökat samarbete som breddar kunskapen om de krav som konventionerna ställer och bygger upp kompetens inom respektive område hos . I detta sammanhang vill regeringen särskilt nämna klimatområdet som framstår som en av de största globala utmaningarna och som en central del av arbetet med hållbar utveckling och kemikalieområdet. om långlivade organiska föroreningar undertecknades . Målet för verksamheten är att stödja länder som genomför ekonomiska reformprogram för eko- nomisk tillväxt och fattigdomsbekämpning. Stödet skall utgöra ett incitament till fortsatta reformer och anpassas till enskilda länders behov och förutsättningar. För att uppnå och vidmakthålla makroekonomisk stabilitet och tillväxt som fattigdomsarbetet blir mer resultatorienterat, krävs att reformprocessen fördjupas och mer inriktas på strukturella och institutionella reformer. Ut- formning och genomförande av landets budget är därvid centralt. Stödet till ekonomiska reformer skall i enlighet med riktlinjerna för stödformen ges till fattiga länder som genomför ekonomiska reformprogram med tydlig inriktning på fattigdomsbekämpning. Traditionellt har stödet givits till fattiga och skuldtyngda länder. Allteftersom länderna har börjat erhålla skuldlättnad under och skuldlättnadsinitiativ, det s.k. Heavily Indebted Poor Countries (HIPC) initiativet, har emellertid bidragen till att täcka ländernas externa finansieringsgap minskat. Resurserna kan istället användas för budgetstöd. Syftet är att stödja ländernas arbete med att bekämpa fattigdom i enlighet med ländernas egna prioriteringar uttryckta i nationella fattigdomsstrategier. Den gradvisa förändringen mot utökat budgetstöd medför att delvis nya krav ställs på Sida. Frågor som rör länders budget och budgetprocesser, deras betalningssystem och mer generellt deras finansiella styrsystem kommer allt mer i fokus vid beredningen av stöd till ekonomiska reformer. För att möta de krav som ställs har Sida färdigställt en budgethandbok. Stödet ges i huvudsak till länder med vilka bedriver långsiktigt utvecklingssamarbete och samordnas med , IMF och andra givare. På begäran av regeringen föreslog emellertid Sida även att stöd skulle lämnas till ett antal fattiga och skuldtyngda länder i . fattade regeringen beslut om att lämna stöd till insatser på för (utöver redan tidigare beslutade medel), , , , , , , . konstaterade regeringen att villkoren för att betala ut det fleråriga stöd som beslutades föregående år var uppfyllda. Detta innebar att utbetalning kunde ske enligt plan för , och . Regeringen fattade också beslut om att lämna ytterligare ett bidrag till för att stödja kapa- citetsuppbyggande arbete på skuldområdet i fattiga och skuldtyngda länder. Regeringen har prioriterat och internationellt verkat för en långsiktig lösning på skuldfrågan för de fattigaste och mest skuldsatta länderna. Beslutet att påskynda, fördjupa och förstärka genomförandet av HIPC- initiativet har påtagligt ökat antalet länder som erhållit skuldlättnad. hade totalt 22 länder nått den s.k. beslutspunkten. Huvuddelen av de länder under detta initiativ som ännu inte fått något beslut om skuldlättnad befinner sig i eller har avslutat väpnade konflikter. Den svenska inställning är att den flexibilitet som redan finns inom ramen för initiativet skall utnyttjas så att länderna erhåller skuldlättnad. För att möjliggöra för länderna att påbörja sitt ekonomiska reformarbete efter en konflikt har IMF inrättat en bilateral fond för att mjuka upp de inledande hårda lånen innan landet får tillgång till IMF:s mjuka utlåning. Det finns också ett behov att stödja dessa länder bilateralt. togs de första stegen i en process mot en långsiktig finansiering av HIPC- initiativet i sin helhet och med en rimlig bördefördelning mellan givarna. Mot denna bakgrund beslutade regeringen att lämna ytterligare ett bidrag till HIPC-initiativets skuldlättnadsfond om . Inbetalning till fonden kommer ske i en takt som tar hänsyn till övriga givares inbetalningar. Något avtal om att betala in dessa medel har ännu inte slutits. Regeringen avser att bidra till HIPC- initiativet successivt under dess genomförande. För svenskt vidkommande lämnas bidrag i form av stöd till den fond som administreras av och som skall användas för att finansiera beslutade skuldlättnader under initiativet. Utöver detta kommer lämna ett bidrag till IMF för att täcka den svenska delen av finansieringsuppgörelsen av fondens deltagande under HIPC-initiativet. Regeringen kompenserar även vissa av de kostnader som uppstår i samband med skuldavskrivningar inom . Målet med forskningssamarbetet är att stärka utvecklingsländernas forskningskapacitet och främja utvecklingsinriktad forskning. Detta sker genom stöd till forskningssamarbete med och 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 mellan utvecklingsländer, stöd till internationell forskning med inriktning på utvecklingsländer och u-landsrelaterade problem, samt till u- landsforskning i . Stödet för att stärka forskningskapacitet inriktas på utbildning av egna forskare, utveckling av forskningsmiljöer, liksom av metoder för planering och prioritering av forskning. Målet att främja utvecklingsrelaterad forskning tillgodoses till stor del genom tematiskt inriktade regionala och internationella forskningsprogram. Ökad tonvikt har lagts på samarbeten mellan länder och institutioner bland utvecklingsländerna. Målet att stärka svensk u- landsforskning uppfylls dels genom svensk medverkan i bilaterala och tematiska forskningssamarbeten, dels genom det särskilda stödet till svensk u-landsforskning. I enlighet med de Riktlinjer för forskningssamarbete som antogs 1998 har Sida berett en ökning av det bilaterala forskningssamarbetet med . Beslut har fattats om fortsatt forskningssamarbete med , och och fullständig beredning har inletts av nya samarbeten med och . Två nya landsamarbeten, och , inleddes . IT - relaterad forskning har fått en strategisk roll i Sidas verksamhet. var som ett sammanhållet stöd gavs till IT i forskningssamarbetet. Stöd har getts till Inter- net-uppkoppling av universitet i , och . Utgifterna för forskningssamarbetet genom Sida ökade med till , jämfört med . Den största ökningen återfinns inom tematiska program. av det bilaterala forskningssamarbetet sker med länder i . Det särskilda stödet till svensk u-landsforskning fortsatte också att öka. uppgick det till att jämföras med 47 respektive de två föregående åren. Forskning har även uppmärksammats där man pekar på att bristen på självständig forskning i leder till svårigheter att ta till sig nya teknologier som t.ex. IT för att integreras med resten av världen och inkluderas i globaliseringen. Stöd till forskning och partnerskap på det vetenskapliga området mellan offentlig och privat sektor samt riktlinjer för inhemsk forskningsverksamhet är av stor vikt för utveckling i fattiga länder. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 ambitioner på det utvecklingspolitiska området påkallar ökade kunskaper om hur globaliseringen påverkar fattiga människor i u- länder.