prop · GP03160 · 2002-03-04 00:00:00 — Det totala beloppet för stödet under förordningen (dvs. för alla sektorer av de transeuropeiska näten) uppgår till för . Av dessa har avsatts för ett flerårigt program, det s.k. Multiannual Indicative Programme (MIP), som löper . Av dessa har avsatts för svenska transportprojekt . Kommissionen beslutade om stöd till följande svenska projekt inom ramen för MIP: i (). Åtgärder på södra och västra stambanorna (varav ). Väg E6 genom (). Bland de gemensamma projekt där deltar beviljades och stöd. Kommissionen fattade beslut om fördelning av de delar av stödet som är utöver MIP : , studier och järnvägsplaner (6,). Rulltrappförbindelse mellan avgångshallen på och station (). Totalt har svenska projekt beviljats i bidrag . EU:s näringspolitik skall säkerställa att nödvändiga förutsättningar finns för den europeiska industrins konkurrensförmåga. Unionens insatser skall inriktas på att påskynda industrins anpassning till struktur- förändringar och främja ett gynnsamt näringslivsklimat. Inom den europeiska unionen råder stor enighet om små och medelstora företags betydelse för tillväxt, konkurrenskraft, innovation och sysselsättning. Gemenskapens politik och program bidrar till att skapa en dynamisk företagsmiljö i . har konkurrenskrafts- och småföretagsfrågorna stått i fokus på industrirådets dagordning. Bland de frågor som diskuterats kan nämnas entreprenör- skap, innovationer inkl. informations- och kommunikationsteknologins betydelse för den europeiska industrins konkurrenskraft. Dessutom har frågan om kapitalförsörjning till små och medelstora företag lyfts fram. Aktiviteter under det svenska ordförandeskapet Under det svenska ordförandeskapet genomfördes ett antal möten där medlemsländerna diskuterade konkurrenskraft och entreprenörskap: informellt industriministermöte i , den 19 , Entrepreneurship for the future, småföretagskonferens i , Vid det informella industriministermötet i möttes industriministrarna, kommissionärer och fem näringslivsrepresentanter för att diskutera hur medlemsstaterna gemensamt skall stärka konkurrenskraft. Ett antal viktiga områden togs upp, bl.a.: ett ramverk på EU-nivå för företagande, tillgång till riskkapital och finansiella marknader, främjande av forskning och utveckling samt e-handel, åtgärder för att överbrygga kompetensklyftan (fokus på entreprenör- skap). Under småföretagskonferensen i , som handlade om entre- prenörskap för framtiden, träffades representanter från medlemsstaterna, olika organisationer samt representanter från näringslivet för att utbyta erfarenheter om förutsättningarna för entreprenörskap och hur ett mer entreprenöriellt klimat stimuleras. Tre seminarier hölls om nytt/ungt entreprenörskap, immateriella tillgångar samt design i en kunskaps- ekonomi. Vid konferensen deltog ca 400 personer. Vid industrirådets möte antogs slutsatser om Entreprenörskap, IKT och e-business som faktorer för konkurrenskraft (7924/01). Dessa syftar till att skapa ett bra klimat för e-affärer och entreprenörskap genom bland annat jämförelser av nationella och regionala strategier för att stödja e-affärer, främja kunskapen av att använda sig av e-affärer och stärka IT-kompetensen hos småföretag. Slutsatserna baseras på ett meddelande från kommissionen Helping SMEs to Go Digital, där ett antal undersökningar visar att framförallt småföretag i är sämre på att använda sig av Internet för att göra affärer än småföretag i konkurrentländer, främst . Initiativ inom näringspolitikens område Vid rådets möte diskuterades vikten av att hålla högt tempo när det gäller att främja entreprenörskap och stärka konkurrenskraften hos små och medelstora företag för att nå målet från att skall vara världens mest konkurrenskraftiga region . om implementering av målen antagna i inom området företagspolitik (14203/01), som antogs av rådet, betonar detta. satserna bygger på ett antal rapporter, bl.a. den s.k. konkurrens- kraftsrapporten, olika resultattavlor och en rapport om den nya ekonomins inverkan på företag. Vid industrirådet antogs även slutsatserna kapitalförsörjning för små och medelstora företag (14188/01). Arbetet med att genomföra den europeiska stadgan för småföretag, som godkändes , har påbörjats. Stadgan behandlar tio områden som bör prioriteras inom företagspolitiken. Områden som tas upp är bland annat utbildning i entreprenörskap, regelförbättring, förbättrad tillgång på online-tjänster, ytterligare förbättring av den inre marknaden, skatte- och finansiella frågor, stärkande av den tekniska kapaciteten hos småföretag samt förbättrad information till företag. rapporterat olika åtgärder inom stadgans område till Kommissionen skall i sin tur, till Europeiska rådets vårmöte, inkomma med en rapport till rådet som redovisar hur medlemsstaterna har arbetat med de olika frågorna. Inom ramen för gemenskapens fleråriga program för företag och företagaranda, särskilt små och medelstora företag (2001 2005) har en rad aktiviteter ägt rum . Euro Info Centre-nätverket (EIC) har fortsatt informera små och medelstora företag om EU, den inre marknaden, EU-program och finansieringsmöjligheter samt förmedlat affärskontakter mellan svenska och europeiska företag. nätverket genomfört ett stort antal seminarier på temat hur euron påverkar små företag. (Partenariat, Interprise och IBEX) genomförts där ca 440 svenska företag har ett tiotal s.k. BEST procedure projects startats inom ramen för det fleråriga programmet för företag och företagaranda. Projekten syftar i första hand till erfarenhetsutbyte mellan medlems- länderna om olika insatser för att stimulera entreprenörskap och Områden för jämförelser är exempelvis entreprenörskaps- utbildning, regler för företagsetableringar, främjande av e-handel och insatser för att stimulera s.k. företagsänglar. En rapport om genomförandet av handlingsplanen för att främja företagaranda och konkurrenskraft har tagits fram av kommissionen. Rapporten redovisar olika initiativ och åtgärder som medlemsstaterna och kommissionen genomför inom områden som främjande av entreprenör- skap, utbildning och kompetensutveckling, regelförenkling, finansiering och forskning och utveckling. Kommissionen presenterade även ett antal rapporter om konkurrenskraft, bland annat konkurrenskraftsrapporten, som ger en sammanfattande bild av konkurrenskraftssituationen inom EU i jämförelse med och . Årets rapport hade fokus på innovationer Skr. 2001/02:160 och IT. Kommissionen har också presenterat olika resultattavlor, bland annat Innovation Scoreboard och "Enterprise Policy Scoreboard. uppvisar goda resultat på flera områden i förhållande till andra medlemsstater. Näringspolitiska frågor diskuteras förutom i rådet även i kommissionens generaldirektörsgrupp (I). Gruppen träffas regelbundet för att diskutera idéer, förslag och utred- ningsinsatser som underlag för diskussionerna i industrirådet. har gruppen bland annat diskuterat entreprenörskapsfrågor, prestanda- analys, informations- och kommunikationsteknologi, integrering av hållbar utveckling i näringspolitiken samt EU:s olika finansierings- instrument och nätverk. har kommissionen tillsatt en referensgrupp som består av representanter från näringslivet i de olika medlemsstaterna den s.k. . har också ett arbete med kvantitativa mål inom näringspolitiken inletts. Detta har diskuterats vid ett antal tillfällen bland annat vid den informella industriministerkonferensen i och av industrirådet . Kvantitativa mål skall enligt kommissionen vara frivilliga och bygga på initiativ av prestandaanalys och dess resultattavlor. Indikatorerna skall vara få, relevanta och statistiskt säkerställda. Kommissionen vill införa kvantitativa mål inom sju områden: entreprenörskap, regelverk, inre marknadens funktionssätt, tillgång till riskkapital, tillgång till humankapital, tillgång till teknik samt innovationer och kunskap. En expertgrupp har tillsatts av kommissionen för att arbeta vidare med detta. Arbetet med regelförenkling har fortskridit med fortsatt hög prioritet, se avsnitt 8.3. Kommissionens generaldirektorat för företagspolitik har arbetat fram ett diskussionspapper om kooperativ, där ett seminarium vid en konferens i var en avstämningspunkt. Avsikten är att papperet samt de synpunkter som kommer in skall ligga till grund för ett officiellt dokument från kommissionen . 20.2Integration av hållbar utveckling För arbetet med integrering av miljö och hållbar utveckling är det väsentligt att utveckla ny teknik som kan bidra både till industrins konkurrenskraft och en hållbar utveckling. En viktig förutsättning för detta är ett bra innovationssystem med goda möjligheter för introduktion av ny teknik på marknaden. Det är också viktigt att stärka dialogen om hållbar utveckling mellan politiska beslutsfattare och marknadens aktörer och att utveckla användningen av incitament som är anpassade till marknadens funktion. Vid rådets möte antogs slutsatser om hur arbetet med integrering av miljö och hållbar utveckling i industripolitiken skall genomföras. Vid industrirådet antogs en rapport som sedan presenterades vid i . Avsikten var att frågan skulle följas upp vid industrirådets möte 2001 och att strategin i sin helhet skulle vara klar till toppmötet i . 2001/02:160 . Under förberedelserna drev frågan bland annat genom att försöka förmå kommissionen att ta fram ett underlag för utarbetande av en strategi för integration av hållbar utveckling. Kommissionen visade sig dock ovillig att ta fram ett sådant dokument. valde därför att utarbeta ett s.k. non-paper (dvs. ett dokument som klargör position och som syftar till att påverka förhandlingsresultatet) rörande en strategi för integration av hållbar utveckling i näringspolitiken. Arbetet med dokumentet påbörjades och avslutades . Dokumentet överlämnades till rådet . Industri- ministrarna antog slutsatser som rörde en strategi för integration av hållbar utveckling i näringspolitiken. I slutsatserna framhåller industriministrarna betydelsen av att alla tre dimensionerna av hållbar utveckling beaktas vid utarbetande av en strategi. Ministrarna pekar också på vilka frågor som är av betydelse inom de tre dimensionerna. Slutsatserna följs nu upp dels inom det fleråriga programmet för företag och företagaranda och dels inom en arbetsgrupp under generaldirektörerna för industri som kommissionen har bildat. fortsatte arbetet med att modernisera och effektivisera tillämpningen av konkurrensreglerna. Arbetet bedrivs dels i syfte att möjliggöra ökade insatser i fråga om bekämpning av allvarliga överträdelser av förbuden, dels som en förberedelse inför EU:s förestående utvidgning. Kommissionen presenterade ett förslag till ny rådsförordning (KOM (2000) 582 slutlig), som huvudsakligen är baserat på innehållet i den vitbok som kommissionen antog (KOM (1999) 101 slutlig). Förslaget innebär att den gällande ordningen, med prövning av individuella undantag för visst samarbete mellan företag tas bort och ersätts av ett legalundantag. Ingripanden avses i större utsträckning grundas på klagomål. Förslaget innebär också en mer aktiv roll för de nationella konkurrens- myndigheterna och domstolarna i fråga om tillämpningen av . Kommissionens förslag har behandlats inom ramen för en rådsarbetsgrupp , varav under svenskt ordförandeskap. är generellt sett mycket positivt till moderniseringsarbetet därför att det skapar större marknadseffektivitet. Moderniseringen är även en förutsättning för utvidgningen. Till detta kommer att reformen underlättar för företagen. Nya EG-förordningar om gruppundantag för avtal om forskning och utveckling förordning (EG) nr 2659/2000 respektive för specialiser- ingsavtal förordning (EG) nr 2658/2000 antogs och trädde i kraft . Ett tillkännagivande för principerna för bedömning av horisontella samarbetsavtal, dvs. samarbetsavtal mellan företag som verkar i samma handelsled, presenterades av kommissionen (2001/C 3/02). Kommissionen har inlett en översyn av sitt tillkännagivande Skr. 2001/02:160 om avtal av mindre betydelse vilka inte omfattas av förbudet i EG-fördragets artikel 81(1). har vidare ett arbete påbörjats med en översyn av rådets förordning (4064/89/EEG) om kontroll av företagskoncentrationer och kommissionen presenterade en grönbok i frågan. Vidare har ett utkast till utvärderingsrapport över förordning (EG) nr 240/96 om gruppundantag för tekniköverföring behandlats . Kommissionen lade fram en slutlig utvärderingsrapporti december och har inbjudit tredje parter att reagera på förslaget. Kommissionen har också påbörjat arbetet med att ta fram ett nytt program som rör förutsättningarna för nedsättning av sanktioner (s.k. leniencyprogram). har kommissionen även fortsatt sin översyn av nuvarande förordning (EG) nr 1475/95 om tillämpning av fördragets artikel 85.3 på vissa grupper av försäljnings- och serviceavtal för motorfordon. Kommissionen presenterade en utvärderingsrapport rörande detta gruppundantag. En hearing med anledning av rapporten anordnades av kommissionen . Något förslag till framtida ordning hade inte presenterats av kommissionen vid utgången av .. har haft möjlighet att framföra synpunkter på kommissionens förslag genom deltagande i de rådgivande kommittéerna. Kommissionen har en central roll vid tillämpningen av . Kommissionen samråder därvid med medlemsstaternas konkurrensmyndigheter. mottog den svenska konkurrens- myndigheten drygt 500 ärenden från kommissionen inom ramen för nämnda samrådsförfarande. Ett stort antal av dessa ärenden rörde företagssamgåenden. Ett uppmärksammat fusionsärende var det planerade samgåendet mellan . I detta ärende valde parterna att avbryta samgåendet under pågående prövning hos kommissionen. Ärendet har föranlett en debatt om huruvida företag i små medlemsstater diskrimineras vid tillämpningen av . Möjligheterna att lämna statligt stöd till näringslivet i EU begränsas genom särskilda gemenskapsbestämmelser, de s.k. statsstödsreglerna. Syftet med reglerna är att motverka otillbörligt konkurrenssnedvridande stöd som kan störa den inre marknadens funktion. Kommissionen övervakar medlemsstaterna och skall, med vissa undantag, lämna sitt godkännande innan nya eller ändrade stöd betalas ut. har statsstödsområdet förts högre upp på den politiska agendan. Vid toppmötet i formulerade en rad slutsatser inom ramen för Cardiff-processen med sikte på att öka EU:s konkurrenskraft. För att åtgärda de konstaterade alltför höga nivåerna stöd inom EU fastslogs att medlemsstaterna till 2003 skall påvisa en minskning av det statliga stödet i förhållande till BNP. Rådet pekade också på behovet av en omorientering av stödet till övergripande målsättningar av gemenskapsintresse, inklusive mål för Under det belgiska ordförandeskapet har dessa slutsatser följts upp med ytterligare diskussioner vid en informell ministerkonferens i Genval och genom vissa kompletterande slutsatser i samband med industrirådets möte . Som ett led i arbetet har kommissionen presenterat en resultattavla för statligt stöd. Denna kommer att presenteras och bl.a. utnyttjas för att följa upp hur volymen stöd inom medlemsstaterna utvecklas över tiden. Det pågående arbetet för att modernisera statsstödsreglerna har förts vidare . För att kunna hantera mer rutinartade ärenden på ett enklare sätt publicerades (EGT L 10, ) ett antal förordningar, s.k. gruppundantag, som ger möjlighet för medlemsstaterna att verkställa stöd utan föregående prövning av kommissionen. Gruppundantag har därmed etablerats för stöd till små och medelstora företag, stöd till utbildning samt för stöd av mindre betydelse (i praktiken en kodifiering av tidigare bestämmelser om s.k. försumbart stöd). har kommissionen presenterat ett förslag till nytt gruppundantag för stöd till sysselsättning. Ambitionen är att också på detta område kunna införa gruppundantag, vilket kan väntas ske . Förutom arbetet med gruppundantag har kommissionen efter samråd med medlemsstaterna beslutat om vissa nya riktlinjer och meddelanden m.m. som anger gränserna för sådant stöd som kan anses förenligt med EG-fördraget. Statligt stöd för att främja riskkapitalförsörjning är ett sådant område. Här innebar tidigare gällande bestämmelser svårigheter att förverkliga mer betydande insatser från medlemsstaterna. I det meddelande om statligt stöd och riskkapital som publicerades (EGT C 235, 21.8.2001) har kommissionen banat väg för en mer positiv hållning till sådant statligt stöd. Detta sker dock på vissa villkor. Åtgärder innebärande statligt stöd medges endast för att komma till rätta med marknadsmisslyckanden och om de är fokuserade på de mindre och växande företagens särskilda behov. Ytterligare exempel på nya bestämmelser gäller kommissionens riktlinjer om stöd till kortfristiga exportkreditförsäkringar (EGT C 217, . Här har kommissionen beslutat om ett snävare utrymme för statlig inblandning, vilket är en följd av de senaste årens utveckling av möjligheterna att få försäkringar på kommersiella villkor. Ett område som tilldragit sig särskilt intresse berör s.k. tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Som en uppföljning av kommissionens meddelande om dessa tjänster (EGT C 17, ) och slutsatser som fastställts vid toppmötet i , diskuterades med medlemsstaterna vissa konsekvenser till följd av den utveckling som skett enligt rättspraxis på området. Tolkningar av vissa avgöranden av och Förstainstansrätten pekade på behovet av att i enlighet med EG-fördragets artikel 88.3 förhandsanmäla till kommissionen samtliga fall av statliga stöd där medlemsstaterna intervenerar för att tillgodose tillgången på dessa tjänster. En ytterligare rapport (KOM(2001) 598 slutlig) har därefter presenterats av kommissionen inför Europeiska rådets möte i Laeken. Vid inre marknads-, konsument- och turismministrarnas möte beslutades om vissa slutsatser som betonar behovet av att bland annat klarlägga rättsläget i förhållande till konkurrens- och statsstödsreglerna. 2001/02:160 En avkunnad dom i (mål C-53/00) synes dock kunna ge stöd för den tidigare tolkning av rättsläget som gällt och därmed att anmälningsskyldighet för statligt stöd inte nödvändiggörs i varje enskilt fall. I ljuset av förda diskussioner och rådets slutsatser om klarlägganden återstår att se hur frågan skall hanteras. Inom kulturpolitikens område kan nämnas att kommissionen tillkännagav principer för hur reglerna om statligt stöd skall tillämpas på radio och TV i allmänhetens tjänst (EGT C 320, 15.11.2001). Principer för hanteringen av statligt stöd till biografsektorn har också berörts i ett meddelande från kommissionen (KOM(2001)534, 26.9.2001). För närmare information om dessa dokument hänvisas till kapitlet 30, Kultur och media. När det gäller andra sektoriella stöd har behandlats ett antal frågor. Till följd av händelserna i uppkom ett behov av riktade åtgärder inom luftfartssektorn. En särskild grupp för försäkringsfrågor enades om vissa riktlinjer för tillfälliga statliga garantier i syfte att säkerställa ett skydd för tredje man motsva- rande den nivå som funnits före terrorattackerna. Den ständigt återkommande frågan om stöd till varvsindustrin har också behandlats . För information på denna punkt hänvisas till avsnittet 20.6.2. Enskilda ärenden med specifik svensk anknytning har bland annat gällt det nya sjöfartsstöd som föreslagits av regeringen (prop. 2000/01:27). Efter prövning av kommissionen kunde stödet godkännas . Det förnyade stödet till risktäckande kassaservice genom anmäldes till kommissionen, vilket skedde i ljuset av ovan nämnd diskussion om s.k. tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Andra ärenden som är föremål för kommissionens prövning gäller nedsättningen av CO2-skatt och en stödordning för bidrag till skogsägare till följd av stormfällningar i . Anmälan har också skett när det gäller förlängning till utgången av 2002 för stöd till småskalig elproduktion och miljöbonus för vindkrafts- producerad el. Inom området regionalt stöd kan nämnas regeringens förslag (prop. 2001/02:4) om en nedsättning av de sociala avgifterna i stödområde A, att gälla fr.o.m. . Utrymmet för denna åtgärd har till följd av statsstödsreglerna begränsats till att utgöra ett stöd av mindre betydelse, eller s.k. försumbart stöd. Då stödbeloppet per företag inte överstiger per företag av kan stödet utnyttjas utan föregående prövning av kommissionen (jmf. bestäm- melserna om gruppundantag ovan). Den tidigare nedsättningen av socialavgifterna som utgick i norra var inte beloppsmässigt begränsad och underkändes av kommissionen då stödet inte ansågs förenligt med EG-fördraget. Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) har en giltighetstid och löper ut , vilket för med sig att hela det juridiska systemet och alla förfaranden som rör EKSG upphör att gälla. Kol- och stålindustrin kommer därefter att omfattas av EG-fördraget och vara underkastad samma regler som andra industrigrenar. När EKSG-fördraget upphör krävs emellertid att någon tar ansvar för fortsatt förvaltning av EKSG:s ännu oavslutade finansiella ärenden och tar över dess tillgångar och skulder. I den resolution om tillväxt och sysselsättning som antog i , uppmanades kommissionen att inför EKSG-fördragets utgång lämna lämpliga förslag för att säkerställa att inkomsterna från reserverna skulle användas för forskning och utveckling inom kol- och stålområdet. Två rådsresolutioner har angivit att EKSG:s tillgångar och skulder skall övertas av de återstående gemenskaperna, att forskningen inom kol- och stålområdet skall upprätthållas även efter juli 2002 och finansieras genom EKSG:s medel. För att genomföra rådets intentioner arbetade kommissionen därefter fram tre beslut innehållande finansiella och forskningsmässiga riktlinjer för verksamheten efter EKSG-fördragets utgång. Dessa presenterades för rådet . Efter en diskussion om förslagets rättsliga grund arbetade det franska ordförandeskapet fram ett utkast till protokoll som vid regeringskonferensen i antogs som en bilaga till . Protokollet gav den rättsliga grund som krävdes för det fortsatta arbetet. Under det svenska ordförandeskapet förhandlade framgångs- rikt de tre rättsakterna och nådde en politisk överenskommelse vid rådsmötet . Inget formellt beslut kunde emellertid fattas, eftersom det var villkorat av yttrande och ratificeringen av . Eftersom det irländska folket sedermera röstade nej till har det belgiska ordförandeskapet därför tvingats hitta en alternativ lösning av problemet med en rättslig grund för besluten. Då Nice- fördraget inte väntas hinna bli ratificerat har ett förslag till mellanstatligt beslut presenterats om att den till fogade rättsliga grunden skall tillämpas provisoriskt från . Förslaget behandlas ännu och kan tidigast antas under det spanska ordförandeskapet. var drivande i denna fråga och ställer sig därför positivt till att en tillfällig lösning tas fram, så att inte kol- och stålindustrins forskning drabbas av avbrott. Kommissionen lämnade ett förslag till en ny tillfällig stödordning för den europeiska varvsindustrin. Förslaget riktar sig till de marknadssegment som är särskilt utsatta för konkurrens från den Förslaget har tillkommit efter ett flertal försök Skr. 2001/02:160 från kommissionens sida att genom förhandlingar med komma överens om ökad öppenhet och tillgänglighet till information som rör den koreanska varvsindustrins handelsvillkor. Förslaget till stöd till varvsindustrin är begränsat till containerfartyg och produkt- och kemikalietankers och uppgår till maximalt av kontraktsvärdet. Stöd måste notifieras och godkännas av kommissionen, och det kommer bara att kunna godkännas om det står helt klart att stödet behövs för att behålla kontraktet inom EU. Kommissionens förslag bygger på marknadsinformation till vilken har behandlats i en () och som godtagits av medlemsländerna. Denna rapport ligger till grund för valet av stödberättigade fartygskategorier och kommer att uppdateras av kommissionen.