prop · GP03101d2 · 2002-04-12 00:00:00 — Andra väsentliga skillnader mot statsbudgeten är dels att arbetsgivaravgifter som avser statligt anställda har eliminerats, dels att hänsyn tagits till värdering av skattefordringar. Arbetsgivaravgifter ökade med . Det förklaras främst av att lönesumman ökat. Arbetsgivaravgifter och särskild löneskatt redovisas av och . Myndigheternas arbetsgivaravgifter är inomstatliga och har eliminerats. Mervärdesskatten ökade med och redovisas av och . Fysiska personers inkomstskatter ökade med . Ökningen beror dels på stora realisationsvinster som debiterats 2001, dels på hushållens ökade löneinkomster. Skatt på juridiska personers inkomster ökade med . Den stora ökningen förklaras dels av högre vinster , dels av återbäringar från försäkringsbolaget (f.d. SPP). Större delen av dessa skatteökningar debiterades 2001. Skatt på fysiska och juridiska personer redovisas av . Utbetalning av kommunalskatter ökade med , varav 18 miljarder beror på ökade löner och 5 miljarder hänförs till basbreddning som en effekt av skattereformen. Dessutom förklaras 6 miljarder av ökade utbetalningar vid slutreglering av kommunalskatter avseende 1999. inlevererade överskott redovisas av Kammarkollegiet och . Fullmäktige i fastställde riktlinjer för bokslutsdispositioner och inleverans till statsverket. Enligt riktlinjerna skall det årsresultat som läggs till grund för inleveransen till staten inte påverkas av en eventuell upp- och nedskrivning av kronans värde eller av växelkurseffekter som en följd av växelkursregim med flytande krona. 2001/02:101 BILAGA 3 stabilitet i inleveransen till staten skall av det genomsnittliga resultatet före bokslutsdispositioner ligga till grund för beräkning av inleveransen till statsverket. Till dispositionsfonden skall avsättas av samma underlag. Återstoden av årets överskott avsätts till ett resultatutjämningskonto. har en extra utdelning till staten gjorts på . Utdelningen gjordes i huvudsak genom överföring av statsobligationer (19,6 miljarder till marknadsvärde och 18,4 miljarder till nominellt värde). redovisar beloppen för slutreglering av kommunalskatt som upplupen kostnad. För att uppnå jämförbarhet har även föregående års slutreglering av kommunalskatt redovisats på samma sätt. redovisar skatteintäkter enligt en modifierat bokföringsmässig princip i stället för som tidigare rent kassamässigt. Det innebär att underskott på skattekonto (debiterade, ej betalda skatter) tas upp som fordringar och att överskott (inbetalda, ej debiterade skatter) tas upp som skulder. Nettoeffekten av genomförd periodisering redovisas ovan som periodiserad uppbörd. Överskottet från inlevereras på statsbudgeten. Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter utgör ersättning som betalas till staten för en direkt motprestation. Avgifterna utgör ersättning för kostnader som staten via myndigheterna har för att tillhandahålla tjänster och varor. Andra ersättningar som redovisas i noten utgör ersättningar som inte här betraktats som avgifter. Intäkterna indelas efter om de genererats i offentligrättslig verksamhet, uppdragsverksamhet eller är att betrakta som annan ersättning. Sammantaget minskade dessa avgifter och andra ersättningar med cirka 12 miljarder. Orsaken till de minskade avgiftsintäkterna är främst att trafikverksamheten i har övergått i bolagsform, och inte längre finns kvar i affärsverket. Om det rör sig om offentligrättsliga, s.k. tvingande avgifter, skall ha beslutat att verksamheten skall bedrivas och att den skall vara avgiftsbelagd. En avgift betraktas som offentligrättslig om den innebär ett ingrepp i enskildas ekonomiska förhållanden. Verksamheten styrs av bestämmelser i lag och förordning. En offentligrättslig avgift tas i regel ut för en verksamhet som en myndighet bedriver med ensam- rätt inom landet. Till uppdragsverksamhet har hänförts samtliga avgifter som inte klassificerats som offentligrättsliga. Med uppdragsverksamhet avses i regel försäljning av sådana tjänster som är frivilligt efterfrågade. Andra ersättningar än avgifter är oftast intäkter där ingen direkt motprestation erhålls. Vidare har affärsverkens intäkter särredovisats. Avgiftsintäkterna har hänförts till offentligrättsliga avgifter, respektive avgifter från uppdragsverksamhet, för att ansluta till strukturen för övriga statliga myndigheters avgiftsintäkter. De intäktsmässigt största myndigheterna 2001 inom respektive verksamhet har särredovisats. Myndigheterna kan givetvis vara verksamma inom samtliga tre verksamheter och då rangordnas annorlunda. De avgiftsintäkter som hänförts till offentligrättslig verksamhet minskade . offentligrättsliga avgifter omfattar huvudsakligen de utsökningsavgifter, avgifter i mål om betalningsföreläggande m.m. som kronofogdemyndigheterna tar ut. redovisar offentligrättsliga avgiftsintäkter inom fastighetsbildningsområdet samt expeditionsavgifter som skall finansiera inskrivningsverksamheten, t.ex. ansökan om lagfart vid köp av fastighet. redovisar avgiftsintäkter vid patent-, bolags- och varumärkesregistreringar. offentligrättsliga avgifter omfattar banavgifter för trafik på statens spåranläggningar. Förklaringen till att intäkterna ökat är främst att trafikverksamheten i affärsverket övergått till bolagsform. Det innebär att banavgifterna från klassificeras som utomstatliga och därmed inkluderas i underlaget för årsredovisningen för staten. offentligrättsliga avgifter omfattar bl.a. avgifter för auktorisation av fordonstillverkare, yrkesförare och andra förare. Detta avser exempelvis avgifter för tillstånd till typbesiktning av fordon och för linjetrafik, prov för taxiförarlegitimation och för yrkeskompetens för förare av buss eller lastbil samt avgifter för förarprov, körkort och vid trafikskolor. Avgift tas även ut för finansiering av bilregistret, vilken 2001/02:101 BILAGA 3 debiteras i samband med uppbörd av fordonsskatt. hanterar frågor om insättningsgaranti och investerarskydd. In- sättningsgarantin, som finansieras genom avgifter från kreditinstitut, ska skydda spararnas insättningar hos banker och vissa värdepappersföretag. Intäkterna av avgifter har minskat kraftigt beroende på att de behållna avgiftsmedlen sammanlagt uppnått ett belopp som motsvarar föreskrivna av kundernas insättningar hos de kreditinstitut som omfattas av lagen om insättningsgaranti. tar t.ex. ut avgift för att bevilja studiestöd och för att administrera återbetalning av studielån. Affärsverkens verksamhet har klassificerats som offentligrättslig enligt följande. infrastrukturintäkter har hänförts till offentligrättsliga avgifter och omfattar bl.a. landningsavgifter och passageraravgifter. säljer överföringskapacitet för transport av elektricitet via stamnätet och utlandsförbindelserna. intäkter omfattar främst farleds- och lotsavgifter. Totalt redovisar omkring 100 myndigheter offentligrättsliga avgifter och avgifterna tas ut i en mängd verksamheter. De avgiftsintäkter som hänförts till uppdragsverksamhet minskade . Orsaken till den kraftiga minskningen är främst att affärsverket Statens järnvägars trafikverksamhet har övergått i bolagsform och inte längre ingår i myndighetssfären. Drygt 200 myndigheter bedriver avgiftsbelagd uppdragsverksamhet. Den största delen av uppdragsverksamhet består av produktion, som omfattar projektering, byggande, drift och underhåll av det statliga vägnätet samt färjeverksamhet. Vidare ingår övrig uppdragsverksamhet som t.ex. försäljning av information ur bilregistret. uppdragsverksamhet omfattar drift och underhåll samt om- och nybyggnader av statens järnvägsanläggningar. Dessutom bedrivs konsultverksamhet inom bland annat projektering, byggstyrning av järnvägsanläggningar, tekniska tjänster för underhåll och investeringar, rådgivning m.m. har till uppgift att stödja svensk export och utveckla svenskt 2001/02:101 BILAGA 3 näringsliv genom att erbjuda konkurrenskraftiga exportkreditgarantier och investeringsgarantier. Premieintäkterna (avgifterna) skall täcka garantitagarnas eventuella framtida kundförluster. Ga- rantin är frivillig för företagen och premiens storlek sätts på marknadsmässiga grunder. ansvarar för vård och behandling på landets LVM-hem (lagen om vård av missbrukare) och särskilda ungdomshem. Den del av verksamhetens kostnader som inte täcks av myndighetens anslag skall finansieras med avgifter från kommuner. med de allmänna försäkringskassorna avgiftsbelagda verksamhet består till största delen av ersättning från AP- fonderna för administration av inkomstgrundad ålderspension. Affärsverkens verksamhet har klassificerats som uppdragsverksamhet enligt följande. Intäkter i uppdragsverksamhet består bl.a. av avgifter vid bilparkeringar på affärsverkets flygplatser, uthyrning av lokaler och avgifter från s.k. ground handling, vilket inkluderar ramp- och expeditionstjänster, biljettkontor, flygplansstädning och flygplanstankning. intäkter från uppdragsverksamhet härrör bl.a. från försäljning av sjökort, sjömätning och från konsultuppdrag inom affärsverkets kompetensområde. Statens järnvägars intäkter består i huvudsak av avgifter för transporter av människor och gods. Eftersom affärsverket Statens järnvägars trafikverksamhet övergått i bolagsform återfinns endast uppgifter i noten. Övriga myndigheter som har stora intäkter från uppdragsverksamhet är t.ex. . Avgifter tas ut vid försäljning av landskaps- och fastighetsinformation samt genom att tillhandahålla lantmäteriservice på uppdragsbasis. Bland gruppen övriga finns också många universitet och högskolor som får extern finansiering genom att bedriva uppdragsutbildning och uppdragsforskning. De andra ersättningar som här redovisas av Ar- betsmarknadsverket omfattar huvudsakligen finansieringsavgifter från arbetslöshetskassor. Dessa skall enligt lagen om arbetslöshetskassor, för varje medlem, till staten betala en avgift för finansiering av statens kostnad för utbetalda arbetslöshetsersättningar. intäkter som redovisas under rubriken omfattar främst s.k. återvinningar. Dessa utgör ersättningar som drivit in från gäldenärer eller gäldenärsländer som fallerat med betalningar till exportföretagen. redovisar intäkter från kärnkraftsindustrin. De betalas för att finansiera omhändertagandet av använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall. Radio- och ersättningar avser koncessionsavgifter enligt radio- och TV-lagen. Ett företag som har tillstånd att i hela landet sända TV-program med analog sändningsteknik ska betala koncessionsavgift till staten om företaget har rätt att sända reklam i sådan sändning och är ensamt om denna rätt i landet. De sammantagna intäkterna i posten Övriga har minskat kraftigt. Det beror till stor del på viss ändrad finansiering av verksamhet. avvecklade finansiering med egna medel, i form av ackumulerade överavskrivningar, till förmån för finansiering genom lån i . Detta innebar bl.a. att nära inlevererades till statskassan, vilket då togs upp som andra ersättningar. Struktur- och regionalstöd från jord- , bidrag från regional- , bidrag från socialfonden , bidrag till transeuropeiska , bidrag från fiskefonden , bidrag till transeuropeiska med de allmänna försäkringskassorna Bidrag till universitet och högskolor Bidrag till övriga myndigheter Intäkter av bidrag är intäkter som inte är relaterade till utförda prestationer. Bidragsintäkterna har ökat med jämfört med föregående år. Förändringen beror i huvudsak på att EU-bidragen till ökat med som en följd av att regeringen beslutade att arealersättningen skulle utbetalas . redovisar bidragen från EU som intäkter, vilka periodiseras i samband med att arealersättning betalas ut till den slutliga bidragsmottagaren. Både intäkter och kostnader redovisas när utbetalning sker. För den del av arealersättningen som utbetalas i samband med årsskifte intäktsredovisas därför två årsbelopp och inget . Den redovisning av bidrag från EU som redovisas i statsbudgeten, 2001, är kassamässiga inkomster under inkomsttyp 6000 Bidrag m.m. från EU. har skrivit ned fordringar avseende underhållsstöd med . Någon omvärdering av jämförelsetalen har inte kunnat göras. Nedskrivningen redovisas som minskad intäkt. Transfereringar: Lämnade bidrag m.m. Ekonomiskt stöd vid ålderdom Ekonomiskt stöd vid arbetsoförmåga och till funktionshindrade samt åt- Ekonomiskt stöd till barnfamiljer 2001/02:101 BILAGA 3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och Bidrag via Styrelsen för internationellt Bidrag till internationella organisa- Invandringsbidrag till kommuner m.m. Summa bistånd och invandring Generella bidrag och utjämnings- bidrag till kommuner och landsting Nedskrivning av fordran i kommun- Studiestöd, inklusive av- och ned- avgift till EU m.m. Bidrag till investeringar i infrastruktur Bidrag till näringslivet m.m.via Bidrag till hälso- och sjukvård, handi- Bidrag till enskilda och kommunala Transfereringar utgörs av medel som staten via myndigheterna, främst i form av bidragsutbetalningar, förmedlar till olika mottagare. I huvudsak görs transfereringarna från statsbudgeten. Transfereringarna kännetecknas av att staten inte erhåller någon motprestation. Många transfereringar är dock förknippade med någon form av villkor. Ett exempel är aktivitetsstöd inom arbetsmarknadspolitiken, där kravet är att mot- 2001/02:101 BILAGA 3 tagaren genomgår t.ex. någon form av utbildning. Transfereringarna är med den definition som tillämpas mer än enbart egentliga bidrag. Även pensioner och vissa andra omfördelningstransaktioner redovisas som transfereringar. De totala kostnaderna för transfereringar i form av lämnade bidrag m.m. har ökat med . Kostnaderna för socialförsäkring är den huvudsakliga förklaringen. De har ökat med . Kostnaderna för arbetsmarknadspolitik har minskat med , och därutöver finns mer begränsade ökningar och minskningar. Med socialförsäkring avses i princip transfereringar som hanteras av med de allmänna försäkringskassorna, vilket innebär att utöver ålderspensioner ingår bl.a. stöd till barnfamiljer, stöd vid arbetsoförmåga som sjukpenning, förtidspension och arbetsskadeersättning, vissa stöd till funktionshindrade samt bidrag till landstingen för läkemedelsförmåner. De största ökningarna inom området socialförsäkring gäller sjukpenning. Sjukpenningutbetalningarna har ökat med eller . Det är fråga om en långsiktig ökning som beror på en mängd samverkande faktorer. An- talet sjukfall har ökat inom alla kategorier (längre än , längre än , längre än och längre än ), men den största ökningen svarar långtidssjukskrivningarna för. Medelsjukpenningen har också ökat. Kostnaderna för förtidspensioner har ökat med , eftersom många av de långa sjukfall som avslutas övergår i förtidspension eller sjukbidrag. Kostnaderna för ekonomiskt stöd vid ålderdom har ökat med , vilket beror på fler ATP-pensionärer och stigande genomsnittlig pensionspoäng. Inom området Ekonomiskt stöd till barnfamiljer har de allmänna barnbidragen ökat med som följd av att barnbidragen höjts . För området arbetsmarknad har arbetslöshetsersättningen minskat med , som följd av att arbetslösheten minskat från som årsgenomsnitt jämfört med . Inom området bistånd och invandring har biståndet via (Sida) ökat med drygt 1 miljard kronor, beroende på att Sida tagit över ansvaret för några av årsbidragen till FN-organ från Ut- rikesdepartementet. Den ökningen kompenseras av en motsvarande minskning av de internationella bidrag som betalas ut av . I övrigt har mindre ökningar skett på flera delområden. Bidragen till invandring har ökat som följd av ökat antal asylsökande och flyktingar. Bland övriga transfereringar märks en minskning på nära av kostnaderna för studiestöd, beroende på att nedskrivningarna för befarade förluster planat ut något efter det att nya metoder för värdering av studiemedelsfordringar införts och utvecklats under de två närmast föregående åren. Överföringen till premiepensionssystemet, netto, minskade p.g.a. att 2,7 miljarder överförts från premiepensionssystemet till AP-fonds- systemet i samband med slutregleringen av pensionsrätter . Överföringen till AP-fonderna avser mellanskillnaden mellan de socialavgifter och allmänna pensionsavgifter som inbetalats till staten och överförts till AP-fonderna och de medel som rekvirerats från fonderna för utbetalning av pensioner. De inbetalda avgifterna har ökat mer än kostnaderna för utbetalda pensioner, främst beroende på lönesummeförändringar. Det leder till att det belopp som netto förs till AP-fonderna ökar. Slutregleringen av pensionsrätter påverkar också det överförda beloppet. Jordbruksstödet har ökat med nära beroende på att arealbidragen enligt regeringens beslut utbetalades först , medan arealbidragen betalades ut på det sätt som varit brukligt. Den del av dessa bidrag som utbetalas i samband med årsskifte uppgår till , och utbetalades således inget sådant årsbelopp alls, medan utbetalades två årsbelopp. Den nya myndigheten (Verket för innovationssystem) inrättades och har övertagit vissa av uppgifterna från det tidigare (), men även från några andra myndigheter. De bidrag till näringslivsutveckling, regionalpolitik, forskning m.m. som sammantaget utbetalas av nya (Verket för näringslivsutveckling) och motsvarar i huvudsak de stöd som tidigare betalades ut av det dåvarande . Nedskrivningen av fordran i kommunkontosystemet på 2000, var en engångshändelse, och någon motsvarande kostnad finns inte. Posten Övriga bidrag m.m. som uppgår till är summan av ett stort antal övriga bidrag som betalas ut av bl.a. , länsstyrelserna, , och Rikstrafiken. Avsättning till/upplösning av fonder Fonder hos med de all- Skillnaden jämfört med föregående år på posten Avsättning till/upplösning av fonder avser främst två fonder. Avsättningen till fond har minskat kraftigt. Det är en följd av att avgifterna till insättningsgarantin sänkts, beroende på att behållningen i fonden numera uppgår till ett belopp som motsvarar av kundernas insättningar hos banker och värdepappersbolag. Ökningen vid beror på att avsätts medel för äldre garantier till en garantireserv. För detta ändamål har överförts från anslag till fonden. Från detta bruttobelopp avgår redovisade garantiförluster och tillkommer garantiavgifter m.m. Fondernas ändamål och vilka myndigheter som redovisar olika fonder, framgår i övrigt av not 40. 2001/02:101 BILAGA 3 Summa lönekostnader inklusive arbets- Summa lönekostnader efter eliminering 2001/02:101 BILAGA 3 Eliminering av premieintäkt för statliga Statens kostnader för personal minskade med . De största minskningarna förklaras av överföringen av järnvägstrafiken till bolagsform och en minskning av Statens tjänstepensioner. Den verksamhet som tidigare bedrevs inom affärsverket överfördes i huvudsak i bolagsform och endast en mindre del av verksamheten finns kvar i affärsverket . Det är endast affärsverket som ingår i resultat- och balansräkningarna för staten. ingår i sammanställningen av statlig sektor. Ombildningen medför att personalkostnaderna minskat med 3 604 negativa pensionskostnader förklaras av minskad avsättning för avtalspensioner till personal som inte gick över till de bolag som övertog verksamheten p.g.a. bättre fondavkastning än beräknat. Statens tjänstepensioner har minskat med . Den minskningen beror bl.a. på att ändrade de försäkringstekniska riktlinjerna, vilket höjde kostnaderna . Lönekostnader inklusive lagstadgade arbetsgivaravgifter ökade obetydligt, men då hänsyn tas till att den större delen av () bolagiserats blir ökningen . Lagstadgade arbetsgivaravgifter uppgår till av lönesumman. Myndigheternas inbetalda arbetsgivaravgifter, löneskatter m.m. är statsinterna transaktioner och således inga kostnader för staten och har därför eliminerats. Myndigheternas pensionskostnader utgörs av för avtalsförsäkringar, pensionskostnader inklusive Kåpan (kompletterande ålderspension inom staten) m.m. Pensionspremierna påverkas av åldersfördelningen hos personalen vid respektive myndighet. för avtalsförsäkringar betalas till och har därför eliminerats. Minskningen av Försvarsmaktens lönekostnader beror på att antalet anställda minskat med ca 600. Försvarsmaktens pensionskostnader var betydligt lägre än 2000 då avsättningarna ökades med hänsyn till kommande förtidspensioneringar och ändrade försäkringstekniska riktlinjer. har i likhet med föregående år belastats med engångsbelopp till förtidsavgången personal. Erbjudan om förtida pension finns då Försvarsmakten skall reducera sin personalstyrka. Även övriga personalkostnader har minskat. ökade lönekostnader förklaras av att antalet anställda ökat med 323 årsarbetare vid skattemyndigheterna. minskade lönekostnader beror dels på att antalet årsarbetare minskat med 342 årsarbetare, dels på ökad sjukfrånvaro. Lönekostnaderna vid ökade bland annat till följd av kostnadsförda löner och sociala avgifter för övertalig personal. Ökningen av personalkostnader beror på ökat antal anställda med 128 årsarbetare. Löneökningar förklarar ökade lönekostnader. Lönekostnaden vid har ökat , varav en lönerevision står för . Dessutom har antalet årsarbetskrafter ökat med 121. universitets ökning av lönekostnaderna förklaras bl.a. av att antalet anställda ökat med 156 årsarbetare. Övriga personalkostnader utgörs av kostnader för personalutbildning, traktamenten m.m. Dessa kostnader har minskat jämfört med föregående år, men förändringen är helt hänförbar till bolagiseringen av . Antalet anställda vid statliga myndigheter, inklusive myndigheter, och de allmänna försäkringskassorna, enligt avgränsning i bilaga 4, var 230 200 personer , vilket kan jämföras med 235 500 året innan. Detta innebär en minskning med 5 300 personer eller . * redovisas endast genomsnittligt årsanställda för affärsverken vilka ej är uppdelade mellan hel- och deltid. I tabellen redovisas de enbart som heltidstjänstgörande. Källa: SCB samt affärsverkens årsredovisningar Omräknat till årsarbetskrafter var antalet anställda 205 700, vilket är en minskning med 4 . Arbetsmarknadsområdet har minskat med 8 800 heltidsanställda främst beroende på bolagiseringen av . Inom Försvarsmakten är minskningen ca 600 heltidsanställda. Ökningen av anställda inom staten har till stor del skett inom område. Ökningen är 1 600 heltidspersoner. Även inom och områden har en ökning skett med 1 000 respektive 800 heltidspersoner. 2001/02:101 BILAGA 3 Eliminering av inomstatliga lokalkost- Elimineringarna utgörs av myndigheternas lokalkostnader som betalas till och . lokalkostnader har ökat med . Större enskilda kostnadsökningar är nya lokaler för och kostnader för avvecklade lokaler hos i . Vid är ökningen av lokalkostnaderna och hänförs till Biomedicinskt centrum i och Campus i . Båda anläggningarna togs i bruk 2000, men helårseffekten avspeglas först . 2001/02:101 BILAGA 3 Ökningen av Kungliga tekniska högskolans lokalkostnader med beror på att äldre lokaler bytts ut mot nya och mer funktionella. lokalkostnader har också ökat. Ökningen, , hänförs till upprustning av KI-Campus i och KI-Syd i . Den verksamhet som tidigare bedrevs inom affärsverket överfördes i huvudsak i bolagsform och endast en mindre del av verksamheten finns kvar i affärsverket . , övrig drift varor och tjänster Summa , övrig drift varor och Övriga driftkostnader - reparationer, diverse Summa övriga driftkostnader repara- tioner, diverse m.m. Aktivering - utveckling av anläggnings- tillgångar i egen regi Summa Aktivering utveckling av anläggningstillgångar i egen regi Eliminering av inomstatliga transaktioner Övriga driftkostnader utgörs av myndigheternas köp av tjänster, varor, reparationer och andra diverse driftkostnader. Elimineringarna avser köp av varor och tjänster mellan myndigheterna. Som övriga driftkostnader avseende tjänster redovisas förändring i avsättningar för försäkringstekniskt beräknad risk i engagemang. Dessa kostnader har uppgått till , vilket var mindre än föregående år. Produktionen av nya garantier vid steg med medan ökningen var betydligt lägre 2001. Som övriga driftkostnader avseende tjänster redovisas även reservering för framtida garantiförluster.