prop · GQ031d10 · 2002-10-08 00:00:00 — Politikområdet omfattar insatser som syftar till att främja hälsa och förebygga sjukdom. Utmärkande för politikområdet är dess sektorsövergripande och tvärvetenskapliga karaktär. De flesta hälsofaktorerna, s.k. hälsodeterminanter eller bestämningsfaktorer för hälsa, påverkas till stora delar av insatser inom andra politikområden. Detta ställer stora krav på samordning. Det huvudsakliga folkhälsoarbetet bedrivs på regional och lokal nivå, dvs. inom landsting och kommuner samt av frivilligorganisationer. Landstingens folkhälsoansvar grundar sig bl.a. på hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och smittskyddslagen (1988:1472). Kommunernas folkhälsoarbete grundar sig på lagar som rör ett flertal kommunala verksamheter, t.ex. , socialtjänstlagen (2001:453), livsmedelslagen (1971:511) och (1987:10). Det nationella folkhälsoarbetet handlar om att utforma en folkhälsopolitik som klargör samhällets ansvar för befolkningens hälsa samt skapar förutsättningar för en god hälsa hos befolkningen. Syftet är främst att se till att folkhälsoaspekter tillvaratas och beaktas i politiska beslut och att incitament skapas för att arbetet med folkhälsofrågor prioriteras. På nationell nivå bedrivs folkhälsoarbete av statliga myndigheter samt frivilliga organisationer. Regeringens stöd inom politikområdet folkhälsa består av medel till myndigheter såsom , , och . Dessa myndigheter utgör kunskapscentra och har viktiga uppgifter att fylla för folkhälsoarbetet inom områden som nationell uppföljning och utvärdering, epidemiologisk uppföljning samt tillsyn. Andra myndigheter som har centrala roller i folkhälsoarbetet är bl.a. , länsstyrelserna, , och . Viktig folkhälsoforskning finansieras av för arbetsliv och socialvetenskap. Inom politikområdet ger regeringen även bidrag till förebyggande insatser mot hiv/aids, folkhälsopolitiska åtgärder bestående av framför allt bidrag till organisationer m.fl. samt medel för alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder inklusive medel för genomförande av de nationella handlingsplanerna mot alkoholskador och narkotika. Inom politikområdet ingår även medlemsavgift till () samt , vilken utgör en del av Nordiska ministerrådets organisation. Även ingår i politikområdet. Nämnden inrättades som ett led i de krav som Europeiska unionen ställde upp i samband med inträde. De dominerande posterna inom politikområdet Folkhälsa är anslagen till , och alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 5.1 Anslagsutvecklingen inom politikområdet 14:1 Insatser mot aids 14:2 Bidrag till WHO 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder Totalt för politikområde Folkhälsa 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Målet för politikområdet är att folkhälsan skall förbättras för de grupper i samhället som är mest eftersatta ur hälsosynpunkt. Med folkhälsa menas det allmänna hälsotillståndet för hela eller delar av befolkningen samt hälsans utveckling och fördelning i befolkningen. Målet är formulerat så att en fokusering ligger på att minska ojämlikheter i hälsa. Detta utesluter dock inte att folkhälsan skall förbättras för hela befolkningen. Med eftersatta grupper menas här grupper i befolkningen som utifrån skillnader i livsvillkor och levnadsvanor har sämre förutsättningar för en god hälsa. I årets budgetproposition används ett antal hälsomått för att bedöma uppfyllelsen av målet för politikområdet. Dock saknas på många områden entydiga och tillförlitliga mått som t.ex. visar på hälsans ojämna fördelning och utveckling i olika grupper. De hälsomått som används för att mäta hälsoutvecklingen i befolkningen är bl.a. förväntad medellivslängd, dödlighet, sjuklighet samt självupplevd hälsa. Folkhälsoarbetet har traditionellt sett bedrivits inom ett avgränsat politikområde. Hälsoaspekter har inte uppmärksammats på ett konsekvent sätt i utformningen av beslut som har påverkat människors hälsa, varken på nationell, regional eller nivå. Regeringen kommer att presentera en ny inriktning för den nationella folkhälsopolitiken. Den utgår ifrån att ett framgångsrikt folkhälsoarbete förutsätter insatser inom flera politikområden. Den utgår också ifrån att ohälsa i befolkningen bekämpas bäst genom att fokusera på hälsans bestämningsfaktorer snarare än på sjukdomarna. Metoden blir således att fokusera på bl.a. barns och ungdomars uppväxtvillkor, människors arbetsmiljö, ekonomisk och social trygghet i syfte att skapa en god hälsa på lika villkor i hela befolkningen. För att vägleda den nya folkhälsopolitiken och för att möjliggöra en effektiv nationell samordning av folkhälsoarbetet kommer regeringen att presentera ett övergripande mål för det samlade arbetet för en god folkhälsa samt en mål- och uppföljningsstruktur. Målet och den tillhörande strukturen kommer att stimulera till åtgärder för förbättrad folkhälsa inom relevanta områden. Strukturen tar sin utgångspunkt i betänkande Hälsa på lika villkor (SOU 2000:91). Ett nationellt uppföljnings- och utvärderingssystem för det samlade folkhälsoarbetet skall utvecklas. Det grundläggande syftet med folkhälsoarbetet kvarstår: ojämlikheterna i hälsa i befolkningen skall motarbetas. Det handlar om att skapa en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Människors hälsa skall inte bero på t.ex. vilken socioekonomisk grupp man tillhör, om man är kvinna eller man eller vilken sexuell läggning man har. Ökningen av alkoholkonsumtionen i befolkningen och narkotikaanvändningen bland ungdomar oroar. Regeringens mål att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar samt ett narkotikafritt samhälle har slagits fast i två handlingsplaner. Huvudinriktningen för alkoholpolitiken är att stimulera utvecklingen av målinriktade och samordnade, förebyggande insatser på nivå. För insatserna inom narkotikapolitiken gäller att begränsa både tillgången och efterfrågan på narkotika. har tobakspolitiken skärpts, med en krympande andel rökare i befolkningen som följd. har signaler dock getts om att användningen av tobak skulle öka. I propositionen Vissa tobaksfrågor (prop. 2001/02:64, bet. 2001/02:SoU8, rskr. 2001/02:235) slår regeringen fast att de statliga satsningarna inom området skall bidra till att unga människor inte börjar använda tobak samt underlätta för människor att sluta röka. I syfte att ytterligare förbättra smittskyddet i landet avser regeringen att utarbeta en proposition med förslag till en ny smittskyddslag. Underlaget för propositionen utgör den utvärdering av det svenska smittskyddet som finns i slutbetänkande Smittskydd, samhälle och individ (SOU 1999:51). Genom förebyggande insatser och väl fungerande smittskyddsarbete har legat på en mycket låg nivå av hivsmittade med internationella mått mätt. Det nationella arbetet för att förebygga hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar kommer även fortsättningsvis att ha hög prioritet i regeringens arbete. Folkhälsan i påverkas av den ökade internationaliseringen. Öppnare gränser medför ett ökat resande och utbyte av varor mellan länderna. Den ökade integrationen inom EU medför ytterligare lagstiftning som påverkar vår hälsa. Folkhälsan påverkas också av de alltmer 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 internationaliserade trenderna när det gäller t.ex. alkohol, narkotika och tobak. EU:s arbete med folkhälsofrågor har blivit allt viktigare. I förhandlingarna inom EU lägger stor vikt vid att hälsoaspekter beaktas i andra politikområden. framhåller också att arbetet med de sociala bestämningsfaktorerna måste ges ökad tyngd i syfte att utjämna ojämlikheterna i hälsan. Regeringen har gett i uppdrag åt att vidareutveckla de förslag till indikatorer som presenterade i sitt betänkande. skall lämna förslag på vilka indikatorer för hälsans bestämningsfaktorer (folkhälsomålsindikatorer) som bör ingå i ett uppföljnings- och utvärderingssystem. Uppdraget skall redovisas . I uppdraget ingår vidare att redovisa inom vilka områden som relevanta delmål och indikatorer saknas samt ge förslag på nya folkhälsorelaterade delmål och indikatorer. Institutet skall vidare lämna förslag till hur ansvarsfördelningen skall vara för uppgiftslämning, uppgiftsinsamling och bearbetning av indikatorerna på nationell nivå. Regeringen har även gett i uppdrag åt att vidareutveckla befintliga sammanfattande hälsomått i syfte att följa hälsoutvecklingen på befolkningsnivå samt utreda förutsättningarna för att utveckla ett nationellt folkhälsoindex. I uppdraget ingår också att redovisa hur avsnitt om hälsa i t.ex. ULF-undersökningar skulle kunna utvecklas. De båda uppdragen ger tillsammans ökade möjligheter att på nationell nivå följa både utvecklingen av befolkningens hälsa och av de faktorer som påverkar hälsan. träffades en överenskommelse mellan och rådet om ett nytt folkhälsoprogram som kommer att löpa . Beslutet innebär att den nuvarande strukturen med flera separata program ersätts av ett samlat folkhälsoprogram. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 met är inriktat på tre övergripande åtgärdsområden: bättre information för att förbättra hälsan, snabba åtgärder vid hälsorisker samt arbete med bestämningsfaktorer för hälsan. Inom programmet kommer stor vikt att läggas vid åtgärder för att minska ojämlikhet i hälsa. Programmet kommer ett utgöra att viktigt instrument i arbetet med att stärka folkhälsofrågorna inom samtliga politikområden inom gemenskapen och därmed bidra till att en samlad folkhälsopolitik utvecklas. har fått regeringens uppdrag att särskilt följa den psykiska ohälsans utveckling bland ungdomar. () tar fram och sprider kunskap om sambanden mellan psykosociala faktorer och hälsa och om framgångsrika metoder för att förebygga ohälsa och främja hälsa i befolkningen. Kunskapsspridningen riktas till myndigheter, landsting, kommuner, företag och andra aktörer inom folkhälsoområdet och sker via publikationer, föreläsningar och medverkan i utbildningar. Arbetsmiljö och allmän social miljö, stress, barns psykiska hälsa, migration, suicidforskning och prevention är prioriterade områden. Flera åtgärder har vidtagits inom alkoholområdet för att genomföra den nationella handlingsplanen. tillsattes en särskild kommitté med representanter från berörda statliga myndigheter samt . (S 2001:02) skall samordna insatserna på nationell nivå och i samspel med kommuner och landsting stimulera insatserna på regional och lokal nivå. Det har betonats att insatser för barn och ungdomar är särskilt viktiga. Kommittén svarar också för information och opinionsbildning nationellt och genomför olika seminarier, konferensserier etc. som syftar till att förankra innehållet i planen och stimulera utvecklingen av olika verksamheter. Erfarenheterna från kommitténs insatser är mycket goda. Nationella informationsinsatser har påbörjats och olika konferenser kring handlingsplanen har genomförts i samtliga län i landet. Ett 50-tal nationella och regionala projekt har fått stöd i syfte att samordna olika insatser som kan bidra till att förverkliga handlingsplanens målsättningar. Omfattande forskningsprogram vid (SoRAD) liksom olika forskningsprojekt vid , , och har fått ekonomiskt stöd. En handbok i alkohol- och drogförebyggande lokalt arbete har tagits fram av med stöd av medel från regeringen liksom ett metod- och informationsutvecklingsprojekt om alkoholfrågor inom fritidsgårdsverksamheterna. Sammanlagt har fördelats till olika alkohol- och narkotikaförebyggande projekt . Länsstyrelserna har dessutom sammanlagt erhållit att fördela till kommunernas alkoholförebyggande arbete, öppenvårdsinsatser samt till verksamheter för barn till missbrukare. antog ett förslag till rekommendation (KOM (2000) 736) om barns och ungdomars alkoholkonsumtion som utarbetat på svenskt initiativ. Medlemsländerna rekommenderas av ministerrådet att förbättra det hälsofrämjande arbetet samt utveckla lämpliga strukturer och normer för producenter och försäljare av alkoholhaltiga drycker i syfte att förebygga alkoholrelaterade problem hos barn och ungdomar. beslutade ministerrådet på svenskt initiativ att uppdra åt att utarbeta en alkoholstrategi på folkhälsoområdet inom EU. En arbetsgrupp inom kommissionen har till uppgift att presentera ett förslag till strategi. Regeringen har presenterat en narkotikapolitisk handlingsplan (jfr prop. 2001/02:91, bet. 2001/02:SoU15, rskr. 2001/02:193). Denna slår fast att visionen för den svenska narkotikapolitiken är ett narkotikafritt samhälle. Inriktningen för narkotikapolitiken kommer även fortsättningsvis att vara att insatser och åtgärder inom narkotikapolitikens område skall syfta till att begränsa både tillgången och efterfrågan på narkotika. Handlingsplanen omfattar bl.a. förebyggande åtgärder och vård- och behandlingsinsatser. För att genomföra den narkotikapolitiska handlingsplanen har regeringen utsett en särskild narkotikapolitisk samordnare (2002:03). Samordnaren påbörjade sitt arbete och har vidtagit en rad olika åtgärder för att mobilisera hela samhällets insatser mot narkotikamissbruket. () har till uppgift att följa, analysera och rapportera om vad som händer inom missbruksområdet. Dessutom är institutet svensk kontaktpunkt till EU:s narkotikaövervakningscenter ECNN och har på centrets uppdrag presenterat en rapport om narkotikautvecklingen i . Inom ramen för EU:s gemensamma åtgärd om tidig upptäckt av nya syntetiska droger har FHI genomfört kartläggningar av flera ämnen, bl.a. GHB och GBL. FHI har vidare utvecklat nätverk och databaser för att effektivisera datainsamlingen rörande narkotikautvecklingen. Problemen med missbruk av läkemedlet Rohypnol har uppmärksammats. har inkommit med en rapport. Uppgifter inhämtas också från andra myndigheter med kunskap på området och arbetar fortlöpande med frågan. deltar aktivt i FN:s narkotikakontrollprogram UNDCP, men även i samarbetsgrupp för narkotikafrågor, den s.k. Pompidougruppen. En strategi för narkotikabekämpning inom EU antogs vid i . Vid toppmötet antogs en särskild handlingsplan för att genomföra . har en halvtidsutvärdering av handlingsplanen genomförts. Vidare har ett särskilt rambeslut om minsta maximistraff för narkotikabrott antagits och förhandlingar har inletts om ett särskilt narkotikapreventionsprogram. överlämnade regeringen till propositionen Vissa tobaksfrågor (prop. 2001/02:64). Mot bakgrund av tillkännagivande att frågan om förtäckt reklam måste utredas (bet. 1993:94:SoU17, rskr. 1993/94:149) föreslår regeringen i propositionen att annonser i radio, TV och tidningar för andra varor än tobaksvaror som bär tobaksvarors varukännetecken skall förbjudas. I propositionen föreslås också att rökfria områden införs i alla serveringsmiljöer, restauranger, kaféer och barer, att de som säljer tobaksvaror anmäler detta till kommunen samt att fördelas till att stärka det tobakspreventiva arbetet. antog propositionen i vissa delar (bet. 2001/02:SoU8, rskr. 2001/02:235). Förslagen i propositionen om förbud mot s.k. indirekt tobaksreklam kommer 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 att behandlas av . Regeringen har mot bakgrund av övervägandena i propositionen tillsatt två utredningar, en som skall förbereda för rökfritt i serveringslokaler och en som skall utreda frågan om tobaksbolagens marknadsföring genom s.k. tobaksfester samt ytterligare begränsningar av tobaksreklam. Regeringen har också överlämnat en proposition till om genomförande av det s.k. märkningsdirektivet (prop. 2001/02:164) som rör varningstexter, innehållsdeklarationer och maxgränser av tjära, nikotin och kolmonoxid. Propositionen antogs av (bet. 2001/02:SoU20, rskr. 2001/02:283). Inom såväl EU som WHO pågår ett arbete för att minska tobaksrelaterade hälsoskador. publicerade ett förslag till direktiv avseende reklam för tobaksvaror. Direktivförslaget kan tidigast antas . Inom WHO pågår en förhandlingsprocess om en bindande ramkonvention för tobakskontroll som förväntas antas av 2003. Den kommer att kunna utgöra en samling internationellt antagna regler och ett stöd för utarbetande av nationell lagstiftning. Tillförlitliga och representativa data om kost och fysisk aktivitet i befolkningen saknas . har därför, tillsammans med , inlett ett arbete med att utveckla enkätfrågor om levnadsvanor inom området. arbetar med att ta fram strategier för att öka konsumtionen av frukt och grönt i befolkningen. har fortsatt arbetet med ätstörningar i form av en expert- och myndighetsgrupp. Syftet är att få ökad kunskap som bas för att utveckla förebyggande strategier mot ätstörningar. Det nätverk som skapats över landet har getts information om kunskapsläget via nätverksbrev. Regeringen gav i uppdrag åt av medicinsk metodik (SBU) att i samråd med , och kartlägga och redovisa de behandlingsmöjligheter som finns avseende fetma. Kartläggningen har omfattat både primärvård och sjukhusvård i . I uppdraget har också ingått att redovisa effekter av olika behandlingsmetoder mot fetma och i övrigt lämna förslag på lämpliga förebyggande och andra samhällsbaserade åtgärder mot 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 fetma samt uppskatta de direkta kostnaderna för samhället och individerna när det gäller behandling av fetma och fetmarelaterade tillstånd. Uppdraget redovisades till regeringen . fick i uppdrag av regeringen att genomföra projektet i Rörelse . Detta är ett långsiktigt arbete på flera olika arenor och med många samarbetspartners, som syftar till att öka den fysiska aktiviteten i befolkningen. har arbetet fortsatt och utvecklats. En omfattande utvärdering av insatser gjorda har också tagits fram. Utvärderingen visar så goda resultat att regeringen givit ett uppföljningsuppdrag, Håll i Rörelse, till . Uppdraget skall slutredovisas . I takt med att omsättningen inom spelbranschen ökat har också frågan om spelberoende blivit allt viktigare. Bland människor som är spelberoende är ungdomar, invandrare och män överrepresenterade. har disponerat för insatser mot spelberoende. Huvuddelen av resurserna har satsats på forskning, stöd och bidrag till och dess lokalföreningar, en hjälplinje dit spelberoende eller anhöriga kan vända sig för att få hjälp och stöd, konferenser och utbildningar. Bland annat har kommunernas budgetrådgivare varit en målgrupp för konferenserna. gav regeringen i uppdrag till att ta fram en nationell handlingsplan för att motverka spelberoende. Uppdraget skall redovisas . presenterade en arbetsgrupp inom departementspromemorian Handlingsplan mot dopning inom idrotten (Ds 2002:4), som varit ute på remiss. Dopingjourens verksamhet, som är förlagd till , är betydelsefull inte enbart ur ett idrottsligt perspektiv utan även ur folkhälsosynpunkt. I promemorian föreslås att Dopingjourens framtida finansiering garanteras och att forskning, utbildning och information rörande dopning bör intensifieras. har regeringen beslutat höja ersättningen till Dopingjouren till . Förstärkningen innebär att Dopingjouren kan utveckla verksamheten bland annat genom att göra kunskapssammanställningar, öka det utåtriktade, förebyggande arbetet samt utveckla kontakterna med andra landsting. Verksamhetsområde Smittskydd och hälsoskydd När det gäller förebyggande insatser mot hiv/aids och andra sexuellt överförbara infektioner har regeringen genom ekonomiskt stöd och genom handlingsplaner och regeringsuppdrag till bidragit till att få till stånd ett brett förankrat och väl samordnat preventivt arbete kring hiv/aids. har genomfört ett flertal konferenser och informationskampanjer. anordnade institutet den andra nationella konferensen för sexuellt överförbara sjukdomar och hiv under temat Kunskap och utveckling. Ett arbete i samverkan med berörda myndigheter med att utveckla det hivpreventiva arbetet har påbörjats. En nationell samordningsgrupp med representanter för , , smittskyddsläkarorganisationen och har bildats under ledning av . Till gruppen har knutits en referensgrupp med representanter från ett stort antal aktörer på området. Viktiga uppgifter har varit att följa indikatorerna beträffande smittspridningen av hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar och att initiera insatser för att öka kunskapen om situationen samt analysera behov av förebyggande åtgärder. redovisade till regeringen hur detta samarbete fortlöpt. Samordningsgruppen fortsätter sitt arbete . genomförde en särskild session med fokus på hiv/aidsfrågorna i världen, i vilken socialminister deltog. Vid mötet enades medlemsstaterna om en deklaration om insatser för att bekämpa hiv/aids och dess följdverkningar. Som en följd av deklarationen har regeringen beslutat att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en samlad översyn av samhällets insatser mot hiv/aids (S 2002:11). Utredarens huvuduppgift är att lämna förslag till en nationell handlingsplan i syfte att begränsa spridningen och konsekvenserna av hiv/aids. Uppdraget omfattar insatser för att förebygga spridning av hiv/aids, stödja de män och kvinnor som lever med sjukdomen och stimulera till en öppen, tolerant och realistisk syn på orsaker till och konsekvenser av hiv/aids. lämna förslag till framtida inriktning av medlen under anslaget 14:1 Insatser mot aids under utgiftsområde 9. För att skärpa övervakningen av förekomsten av antibiotikaresistenta bakterier och av användandet av antibiotika har särskilda organ skapats inom de medicinska professionerna för bevakning och utveckling av åtgärdsprogram, bl.a. Referensgruppen för antibiotikafrågor (RAF) och och minskad antibiotikaresistens (STRAMA). I samarbete med dessa grupper har numera en relativt god kännedom om läget när det gäller antibiotikaresistens vid luft- och urinvägsinfektioner som behandlas inom öppenvården samt om antibiotikaförbrukningen i landet. Den svenska modellen för övervakning av resistensläget och strategier för att få till stånd en rationell antibiotikaanvändning har vunnit gehör inom EU. antog en rekommendation om antibiotikaresistens. Syftet är att skapa en gemensam strategi inom EU för att motverka uppkomst och spridning av antibiotikaresistens. har arbetet med att utveckla de beståndsdelar som ingår i för mikrobiologisk beredskap (KCB) fortsatt. KCB är ett samarbete som inrättats mellan , (), (), () och Försvarsmakten. Utgångspunkten för detta arbete utgörs bl.a. av de möjligheter som finns i det nya säkerhetslaboratoriet vid att hantera smittämnen som kräver högsta säkerhetsnivå. Därutöver har insatser vidtagits för att få till stånd en internationell epidemiologisk databas, en fältepidemiologisk insatsstyrka, högisoleringsvårdavdelning och transport av högsmittsamma patienter. Inom EU har arbetet inom nätverket för epidemiologisk övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar fortsatt att utvecklats. En rad separata initiativ har också tagits för att förbättra gemenskapens beredskap mot bioterrorism. Inom Östersjösamarbetet har arbetet i den särskilda aktionsgruppen smittsamma sjukdomar som inrättats inom Östersjöstaternas råd () fortsatt. Inom de fem prioriterade områden som utpekats hiv/aids, tuberkulos, antibiotikaresistens, primärvård och epidemiologisk övervakning har konkreta projekt kommit i 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Vid Östersjötoppmötet i gjorde regeringscheferna ett särskilt uttalande till stöd för aktionsgruppens arbete. om hållbar utveckling i resulterade i en politisk deklaration och en handlingsplan. Målet för hälsa och hållbar utveckling är att alla skall få tillgång till basal hälso- och sjukvård, att de miljömässiga hälsoriskerna minskar och att hänsyn tas till barns speciella behov samt att sambandet mellan fattigdom, hälsa och miljö tydliggörs. Inom politikområdet folkhälsa genomförs flera aktiviteter med koppling till de paragrafer som återfinns i handlingsplanen. Det gäller flertalet av de nationella och internationella aktiviteter som genomförs inom verksamhetsområdena ett samordnat folkhälsoarbete, hälsofrämjande levnadsvanor samt smittskydd och hälsoskydd. Det fjärde ministermötet om miljö och hälsa som arrangeras av WHO och UN/ECE kommer att äga rum i .