prop · GQ031 · 2002-10-08 00:00:00 — Som ett nödvändigt första led i denna reform av företagsbeskattningen beslutade att be- gränsa avdragsrätten för kapitalförluster på företagsägda delägarrätter och på andelar i svenska och utländska handelsbolag (prop. 2001/02:140, 2001/02:SkU25, rskr. 2001/02:274, SFS 2002:540). De nya reglerna trädde i kraft och tillämpas på avyttringar (delägarrätter och andelar i svenska han- delsbolag) respektive (ut- ländska handelsbolag). För att framförallt motverka skatteflykt genom bolag i skatteparadis bereds även ett förslag till nya regler för beskattning av s.k. CFC-bolag (controlled foreign company). Ett sådant förslag lämnades av Före- tagsskatteutredningar. I remissförfarandet ut- sattes förslaget för hård kritik. Ett delvis helt nytt förslag till CFC-lagstiftning utarbetas därför i . En fortsatt grön skatteväxling utgör en cen- tral del i regeringens strategi för att omvandla till ett ekologiskt hållbart samhälle. Det främsta syftet med skatteväxlingen är att bidra till att fastställda miljömål uppnås ge- nom en ökad miljöstyrning via skattesyste- met. Genom miljöskatter sätter man ett pris på miljön och det blir dyrare att släppa ut för- oreningar. Härigenom får hushållen ekono- miska motiv att välja en mer miljövänlig och resurssnål livsstil medan företagen stimuleras att utveckla en mer miljövänlig teknik. En grön skatteväxling innebär inte en höjning av det totala skatteuttaget då höjningar av de miljörelaterade skatterna balanseras av sänk- ningar av skatterna på arbete. ekonomiska vårproposition be- dömdes det samlade utrymmet för grön skatteväxling vara Genom förslag i budget- propositionerna har däref- ter en skatteväxling på sammanlagt genomförts. Regeringens bedömning avseende det totala utrymmet för grön skatteväxling kvarstår. En fortsatt grön skatteväxling måste genomföras stegvis och varsamt och de olika stegen bör löpande följas upp vad gäller ef- fekterna för miljön, för individer och in- komstfördelning och för det svenska närings- livets konkurrenskraft. En ökad miljörelatering av skattesystemet förutsätter också en rationell energiskattestruktur, base- rad på lättförståeliga och brett accepterade principer som skattesystemet måste vara förenligt med medlemskap i . Som en integrerad del i den gröna skatteväx- lingen arbetar därför ett par utredningar med att ta fram underlag för en reformering av energi- och miljöskattestrukturen: (dir. 2001:29) om ned- sättning av energiskatt för näringslivet och (dir. 2001:12) om vägtrafikbeskattningen. I denna propostion föreslås att ytterligare ett steg i skatteväxlingen tas med en omslut- ning på . De förslag till höjda energi- och miljöskatter som ingår i detta steg redovisas i de följande avsnitten. 8.4.1.1 Höjd koldioxidskatt på bränslen Regeringens förslag: Koldioxidskatten på bränslen höjs . För bensin och dieselolja sänks dock energiskattesatserna lika mycket som koldioxidskattesatserna höjs. Drivmedel som endast belastas med koldioxidskatt undantas dock från denna höjning. Omläggningen utformas så att skattebelastningen för tillverkningsindustrin, jordbruks-, skogsbruks- och vatten- bruksnäringarna blir oförändrad. För alla bränslen, inklusive drivmedlen, tillkommer dock höjningar på grund av den årliga in- dexuppräkningen av skattesatserna. Skatte- satsändringarna träder i kraft . Skälen för regeringens förslag: I likhet med bedömningen när skatteväxlingen inleddes anser regeringen att det är viktigt att fortsätta att öka tyngden av koldioxidskatten i förhål- lande till energiskatten. Eftersom det är ange- läget att åstadkomma en begränsning av kol- dioxidutsläppen föreslås en höjning av koldioxidskatten . Tillsam- mans med den årliga indexuppräkningen in- nebär det att koldioxidskatten höjs per kg utsläppt koldioxid. Energiskat- ten ändras inte för bränslen som används för uppvärmning. För bensin och dieselolja sänks dock energiskatten med samma belopp per liter som motsvarar koldioxidskattehöjningen. När gasol, metan och naturgas används som drivmedel belastas de inte med någon energi- skatt. För att även skatten på dessa drivmedel skall vara oförändrad undantas de från höj- ningen av koldioxidskatten. Skattesatsänd- ringarna av förslaget för de vanligaste bräns- lena framgår av tabell 8.6. Här föreslås således att beskattningen av drivmedel inte berörs av skatteväxlingen. avser dock regeringen att verka för att öka inslaget av rörliga skatter i vägtrafikbe- skattningen. I detta sammanhang är det också viktigt att bensin och dieselolja för privat bruk beskattas på ett likartat sätt. Regeringen av- vaktar dock den pågående Vägtrafikskatteut- redningens förslag om förändringar av driv- medelsskatten och utredningens analys om för- och nackdelar med en kilometerskatt. Regeringen avser att återkomma med förslag när utredningen avslutat sitt arbete. Höjningarna av koldioxidskatten utformas så att skattebelastningen för tillverkningsin- dustrin samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna blir oförändrad. Detta åstadkoms genom att den procentuella koldi- oxidskattelättnaden för dessa sektorer höjs från . I avsnitt 8.4.1.3 redovi- sas tillkommande skattehöjningar som sker på grund av den årliga indexuppräkningen av skattesatserna. Förslaget föranleder ändringar i 2 kap. 1 §, 6 a kap. 1, 2 och 3 §§ samt 9 kap. 5 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. 8.4.1.2 Höjd energiskatt på el Regeringens förslag: Energiskatten på el höjs med per kWh. Höjningen träder i kraft . Skälen för regeringens förslag: En höjning av koldioxidskatten på fossila bränslen be- gränsar användningen av dessa, men innebär att det relativa priset på el sjunker. Det kan medföra att elanvändningen ökar och motiverar att energiskatten på el höjs för att motverka detta. med den föreslagna höjningen av koldioxidskatten föreslås därför en energiskattehöjning på el med per kWh för samtliga energi- skattesatser på el. Den nuvarande skattefri- heten för förbrukning av el inom tillverk- ningsindustrin samt inom jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna be- hålls. I följande avsnitt redovisas skattehöj- ningar som sker på grund av den årliga in- dexuppräkningen av alla skattesatser. Förslaget föranleder ändringar i 11 kap. 10 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. 8.4.1.3Skattesatsuppräkning efter prisutvecklingen (indexering) Regeringens förslag: Höjningar sker av samt- liga energi- och koldioxidskattesatser motsva- rande förändringarna i konsumentprisindex juni 2001juni 2002. Höjning- arna träder i kraft . Skälen för regeringens förslag: En automa- tisk indexuppräkning sker av skatterna på energiområdet. , senast , skall regeringen beräkna det kommande ka- lenderårets energi- och koldioxidskattesatser med hänsyn till den allmänna prisutveck- lingen. Förändringen av skattesatserna baseras på förändringen i konsumentprisindex mellan juni månad före beskattningsåret och juni månad året före beskattningsåret. Vid be- räkningen av de nya skattesatser som blir följ- den av regeringens förslag till fortsatt grön skatteväxling har hänsyn tagits till den index- uppräkning som skall ske för . För perioden juni 2001juni 2002 har index höjts . Av förenklings- skäl görs i budgetpropositionen denna index- uppräkning för samtliga energi- och koldiox- idskattesatser, dvs. inte enbart för de skattesatser som berörs av den gröna skatte- växlingen. Indexuppräkningen av skattesatserna på el medför en ytterligare höjning som varierar mellan 0,3 och per kWh beroende på nuvarande skattesats. Totalt höjs alltså energi- skatten på el med mellan 2,4 och per kWh. Den allmänna skattenivån för hushållen och servicesektorerna kommer efter höj- ningen att uppgå till per kWh i vissa kommuner i norra samt till per kWh för övriga delar av landet. Den sär- skilda skattesatsen för el som förbrukas för el-, gas-, värme- eller vattenförsörjning höjs till per kWh. Exempel på de samman- lagda föreslagna skatteförändringarna för de vanligaste drivmedlen i miljöklass 1 (MK 1) och eldningsolja samt för el presenteras i ta- bell 8.6. För el avser skattesatserna hushålls- förbrukningen i södra respektive norra de- larna av landet. Gränsen går ungefär efter en linje mellan norra och . Förslaget föranleder ändringar i 2 kap. 1 och 10 §§ samt 11 kap. 3 § lagen om skatt på energi. Tabell 8.6 Skattehöjningar inklusive indexuppräkning för vissa bränslen och el för Eldningsolja kr/m3 En jämförelse mellan dagens skattesatser och de nya nivåerna redovisas i tabell 8.7. Jämförelsen avser bensin och dieselolja, båda i miljöklass 1, som är de kvaliteter som finns på bensinstationerna. Den totala punktskattesatsen omfattar både energiskatt och, i förekommande fall, koldioxidskatt. Tabell 8.7 Nuvarande och föreslagna skattesatser på vissa bränslen och el 1, kr/m3 Eldningsolja kr/m3 El, öre/kWh El, norra öre/kWh Regeringens förslag: Skatten på avfall som de- poneras höjs per ton avfall. Skälen för regeringens förslag: Avfalls- skattelagen trädde i kraft . Avsikten är att avfallsskatten skall öka de ekonomiska incitamenten att behandla av- fall på ett från miljö- och naturresurssyn- punkt bättre sätt. Skatten skall således be- gränsa mängden avfall som deponeras. Enligt lagen skall skatt betalas för avfall som förs in till en avfallsanläggning där farligt avfall eller annat avfall till en mängd av slutligt förvaras (deponeras) eller förvaras . Skatt skall också i motsvarande fall betalas för avfall som uppkommer inom en anläggning där det huvudsakligen bedrivs annan verksamhet än avfallshantering. Regeringen föreslår nu att avfallsskatten höjs från dagens 288 till per ton avfall. Härigenom ges både enskilda, kommuner och producenter ett ökat ekono- miskt incitament att minska mängden avfall som deponeras. Skattehöjningen, som är ett led i den gröna skatteväxlingen, ligger i linje med den avfallsstrategi som utvecklats inom EU och som primärt syftar till att styra bort mängden avfall från deponering genom minskning av mängden avfall och en ökad grad av återanvändning och återvinning. Förslaget föranleder ändring i 4 § lagen (199:673) om skatt på avfall. Regeringens förslag: Skatten på naturgrus höjs per ton naturgrus. Skälen för regeringens förslag: Med natur- grus menas naturligt sorterade jordarter som till övervägande del består av fraktio- nerna sand, grus, sten och block. Naturgrus är en ändlig naturresurs. Regeringen har ti- digare uttalat (prop. 1997/98:145) att an- vändningen av naturgrus bör minimeras. Syftet med lagen om skatt på naturgrus, som trädde i kraft , är att åstadkomma bättre hushållning med natur- grus och påskynda utvecklingen mot an- vändning av alternativa material. Enligt bedömning skulle så mycket som av naturgrus- produkterna kunna ersättas med alternativa material, t.ex. bergkrossprodukter. Det är generellt sett dubbelt så dyrt att till- verka bergkrossprodukter som naturgrus. Skatten avser att utjämna produktionskostna- derna mellan naturgrus och jämförbart krossmaterial i syfte att öka det område inom vilket bergkrossprodukter skall kunna kon- kurrera med naturgrus. Skattesatsen har varit oförändrad sedan skatten infördes. Vid införandet bedömdes att en skatt på per ton var en lämplig nivå från styrmedelssynpunkt. Bedömningen gjordes dock att en sådan skattenivå då skulle lägga ett alltför högt skattetryck på mindre företag, varför per ton ansågs som en rimlig avvägning. Vid en samlad bedömning anser regeringen att skattesatsen nu bör omprövas i syfte att uppnå större miljöstyrande effekt. Regeringen föreslår att skatten på naturgrus höjs från till per ton naturgrus. Förslaget föranleder ändring i 3 § lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus. Svensk Bergmaterialindustri har i en skri- velse till regeringen (dnr Fi2001/4412) hem- ställt att skatten endast skall omfatta natur- grus som bryts ovan grundvattenytan, bl.a. med motiveringen att det är dessa gruslager som har betydelse som grundvattenfilter. Regeringen vill emellertid framhålla att syftet med skatten på naturgrus är betydligt vidare än endast omsorg om vattentillförseln. Någon ändring av skattens omfattning är därför inte befogad. 8.4.2.1Höjda skatteavdrag för bränslen som förbrukas för värmeproduktion i kraftvärmeverk Regeringens förslag: Till den del bränslen för- brukas för värmeproduktion i kraftvärmeverk får avdrag göras för hela energiskatten och av koldioxidskatten. Ändringen trä- der i kraft . Bakgrunden till regeringens förslag: I ener- gipropositionen (prop. 2001/02:143) be- dömde regeringen att möjligheterna bör un- dersökas att införa ändringar i energibeskattningen för kraftvärmeanlägg- ningar i fjärrvärmesystem som innebär att skattereglerna likställs med dem som gäller för industriellt mottryck. Vid värmeproduk- tion i kraftvärmeverk får avdrag göras för hälften av energiskatten på den del av bränsleförbrukningen som hänförs till värme- produktion. Om i stället industrins avdrags- regler införs för denna bränsleförbrukning in- nebär det att hela energiskatten och av koldioxidskatten på bränslen får dras av. har i en depar- tementspromemoria presenterat förslag om ändrad beskattning vid kraftvärme- och vind- kraftproduktion (dnr Fi2002/2635). Prome- har remissbehandlats. Promemorians förslag: Förslaget stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: , , och tillstyrker försla- get. tillstyrker också försla- get, men avstyrker en temporär lösning. ställer sig i allt vä- sentligt positivt till förslaget. Natur- vårdsverket ser att förslaget gynnar kraftvärmen på kondenskraftens bekostnad, men har vissa farhågor om konkurrenskraften för biobränslen kontra fossilbränslen. och vill begränsa möjlig- heten till skatteavdrag genom att införa en spärr så att anläggningar med en liten andel elproduktion endast skall kunna göra avdrag motsvarande dubbla elproduktionen. och anser att förslaget leder till allvarligt försäm- rad konkurrenskraft för avfallskraftvärme om sådan elproduktion inte tillåts ingå i elcertifi- katsystemet. Skälen för regeringens förslag: En förutsätt- ning för skatteavdraget är att el- och värme- produktionen sker integrerat och , dvs. att produktionen sker i en sammanhållen process och att förhållandena är avgörande. För att göra tydligt att avdrag endast får göras för bränsle som medverkar i den integrerade produktionen av el och värme bör en bestämmelse införas i lagen (1994:1776) om skatt på energi om att bräns- leförbrukning som avser ånga eller hetvatten som tappas av från ång- eller hetvattensyste- met före ångturbinen i kraftvärmeverket inte omfattas av avdragsbestämmelserna. gäller också annan utrustning för utvinning av mekanisk energi. Reglerna för nedsättning av energiskatter är föremål för översyn av en parlamentarisk kommitté, (dir. 2001:29). Kommittén, som tillsattes som ett led i arbetet med att förverkliga strategin för fortsatt grön skatteväxling, skall redovisa sitt arbete . Den fö- reslagna ändringen får därför ses som tempo- rär i avvaktan på kommitténs förslag. Innan en förändring av skattebestämmel- serna kan genomföras fordras en prövning av kommissionen om de höjda avdragen är tillåt- liga enligt om statsstöd. har redan anmält förslaget om ändrade bräns- leavdrag i samband med en pågående gransk- ning av energiskattenedsättningarna för indu- strin. Förslaget föranleder ändringar i 6 a kap. 3 § och 11 kap. 10 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. 8.4.2.2Biobränslenas konkurrenskraft i kraftvärmeverk Regeringens förslag: Vid kraftvärmeproduk- tion får inte längre turordningen mellan bränslena väljas fritt vid beräkning av skatte- avdragen. I stället införs regler om proportio- nering. Sådana regler införs också i andra sammanhang där turordningen fått väljas fritt. Ändringen träder i kraft den 1 januri 2003. Promemorians förslag: Stämmer i huvudsak överens med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstan- serna ser fördelar med att införa regler om proportionering och tillstyrker förslaget. vill vidga området för pro- portionering och göra vissa förtydliganden i lagtexten. , och har förutsatt att beskattningen av kondenskraft är oförändrad oavsett om den produceras separat eller i kombination med kraftvärme. Före- ningen Skogsindustrier, Tekniska Verken i och motsätter sig en ändring och vill behålla nuvarande turordningsprincip. Skälen för regeringens förslag: En central fråga är hur den här föreslagna generella sti- mulansen av kraftvärmen skall kunna uppnås utan att biobränslenas konkurrenskraft för- sämras. För att via skattereglerna minska ris- ken för en ökad fossilanvändning på bekost- nad av biobränsleanvändningen föreslås att de regler som gäller för beräkning av skatteav- dragen ändras. Kraftvärmeproducenten får enligt dagens regler välja hur den gemen- samma bränsleförbrukningen fördelas på el- produktion respektive värmeproduktion. Det har därvid varit gynnsamt att så långt möjligt hänföra beskattade fossila bränslen till elpro- duktionen, eftersom skatteavdragsbeloppet då blir större. Om flera beskattade bränslen an- vänts har de också fått turordnas sinsemellan. I stället bör regler om proportio- nering införas. Sådana regler bör också införas när el framställs med både kraft- värme- och kondenskraftteknik i samman- kopplade system. Likaså om värme levereras till utomstående som omfattas av nedsätt- ningreglerna för industri, jordbruk, skogsbruk och vattenbruk. På förslag från görs en ju- stering i 6 a kap. 3 § lagen om skatt på energi där ordet nyttiggjord slopas för att tydlig- göra att det är värmeproduktion i kraftvärme- verket som avses. Frågor som berör elcertifikatsystemet tas inte upp i detta sammanhang, men elcertifi- katen kommer också att bidra till biobränsle- nas konkurrenskraft vid kraftvärmeproduk- tion. Förslaget föranleder ändringar i 6 a kap. 3 § och 9 kap. 5 och 9 §§ lagen om skatt på energi. 8.4.2.3Slopat avdrag för energiskatt på el som produceras i kraftvärmeverk Regeringens förslag: Avdraget för energiskatt på el som produceras i kraftvärmeverk och som används i egen verksamhet som består av el-, gas-, värme- eller vattenförsörjning slopas . En begränsning av avdrags- rätten sker dock . Promemorians förslag: Stämmer i huvudsak överens med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remiss- instanserna tillstyrker förslaget. och anser att förslaget leder till försämrad konkur- renskraft för avfallskraftvärme och att det är helt nödvändigt att sådan kraftvärme tillåts ingå i det kommande elcertifikatsystemet. Skälen för regeringens förslag: Vid elpro- duktion i kraftvärmeverk finns det en alterna- tiv möjlighet att i stället för bränsleavdrag göra avdrag för energiskatten på den del av den egenproducerade el som används i kraft- värmeproducentens egen verksamhet som be- står av el-, gas-, värme- eller vattenförsörjning. Med nuvarande skattesatser på bränslen och el har det varit fördelaktigt att utnyttja detta av- drag om biobränslen och andra obeskattade bränslen har använts för elproduktionen. I energipropositionen bedömde regeringen att detta avdrag för energiskatten på el borde ses över. Regeringen motiverade detta med att när certifikatsystemet införs skulle ett bibe- hållande av avdragsrätten kunna ses som ett dubbelt stöd för att främja förnybar elpro- duktion. Det har visat sig att denna avdragsmöjlighet har utnyttjats i allt större omfattning . Uppenbarligen är det utnyttjan- det av avdraget för el i elpannor och värme- pumpar som ökar. Avdragsbeloppen har ökat från ca till . konstaterade i sitt slutbetänkande Handel med elcertifikat (SOU 2001:77) att ett bibehållande av denna avdragsrätt kombinerat med ett certifikatsy- stem kunde ses som ett dubbelt stöd för att främja förnybar elproduktion. I departe- mentspromemorian Utvärdering av Skatte- växlingskommitténs energiskattemodell (Ds 2000:73) ifrågasattes om det var motiverat att behålla detta avdrag. Avdraget motverkar också syftet med de förhöjda skattesatserna på stora elpannor om av- drag får göras för sådan elanvändning. Ett slo- pat avdrag bör minska elanvändningen för värmeproduktion, vilket stämmer överens med målen inom energipolitiken. Det nya elcertifikatsystemet är avsett att införas . Avdraget för energi- skatten på el bör slopas . minskas avdragsmöjligheterna genom att avdrag endast får göras för elför- brukning i den lokala anläggningen och att avdrag inte tillåts för förbrukning i elpannor och värmepumpar. Förslaget föranleder ändringar i 11 kap. 9 § lagen (1994:1776) om skatt på energi och att en särskild övergångsbestämmelse införs. 8.4.3Begränsning av koldioxidskatteuttaget avseende företag i kalk- och cementbranschen Regeringens förslag: Den övergångsvis gällande begränsningsregeln avseende kalk- och ce- mentbranscherna m.m. (1,2-procentsregeln) förlängs . Skälen för regeringens förslag: Möjlighet till skattenedsättning för den energiintensiva till- verkningsindustrin har i olika former funnits . tas ingen energiskatt ut för bränslen som förbru- kas för uppvärmning inom tillverkningsindu- strin. Uttaget av koldioxidskatt för industrin har varierat, men har det varit av annars gällande skatt. Härut- över gäller en särskild nedsättningsregel, 0,8- procentsregeln, för den energiintensiva indu- strin. Trots denna regel finns dock vissa före- tag inom kalk- och cementbranschen som, i avsaknad av ytterligare nedsättningsregler, skulle få en skattebelastning som allvarligt kunde hota den bedrivna verksamheten. I syfte att lindra skattebelastningen för denna bransch gäller därför fram till utgången av , med vissa begränsningar, att koldi- oxidskatten inte skall överstiga av de framställda produkternas försäljningsvärde (den s.k. 1,2-procentsregeln). Det är viktigt att energi- och koldioxidbe- skattningen har en utformning som ger goda förutsättningar för den svenska industrin att konkurrera internationellt. Så länge samtliga fossilbränslen inte beskattas i konkurrentlän- derna kan skattelättnader komma att behövas. (dir. 2001:29) gör en översyn av reglerna för nedsättning av energiskatterna för vissa sekto- rer. Kommittén skall lämna sitt betänkande senast vid utgången av 2002. Regeringen fin- ner därför skäl att föreslå att 1,2-procentsre- geln får tillämpas också . Förslaget föranleder ändringar i punkten 2 i övergångsbestämmelserna till lagen (1997:479) om ändring i lagen om skatt på energi. Regeringens förslag: Avdrag för skatt på avfall som är avsett för sluttäckning inom en avfalls- anläggning skall medges redan när avfallet förs in till en skattepliktig anläggning, om det för- varas skilt från övrigt avfall och utgörs av jord, grus, lera, skiffer, kalkstoft, kalksten eller an- nan sten. Ändringen träder i kraft . Skälen för regeringens förslag: I betänkan- det Skatt på avfall och (SOU 2002:9) föreslås att avdrag för skatt på avfall som är avsett för sluttäckning inom en avfallsanläggning skall medges redan när av- fallet förs in till en skattepliktig anläggning, om det förvaras skilt från övrigt avfall och ut- görs av jord, grus, lera, skiffer, kalkstoft, kalk- sten eller annan sten. De remissinstanser som berört frågan har tillstyrkt förslaget. Sluttäckning är den avslutande täckningsåt- gärd som krävs för att en deponi skall kunna utgöra ett säkert långsiktigt förvar samt för att den skall kunna anpassas till det omgi- vande landskapet och för framtida planerad markanvändning. får avdrag göras för aktuellt material först när det har använts. Incitament saknas då till lagring inom anläggningen. Från miljö- synpunkt bör sådan lagring uppmuntras. Behovet av sluttäckningsmaterial kommer att öka till följd av nya EU-regler om depone- ring av avfall. Om avdragsreglerna inte ändras kan detta medföra likviditetsproblem och stora räntekostnader för de skattskyldiga. La- gens nuvarande konstruktion riskerar att ge upphov till onödigt höga samhällskostnader och bidra till en dålig hushållning med vad som brukar kallas jungfruligt material. Ett sy- stem med direktavdrag underlättar också för de skattskyldiga att förvärva och lagra större partier lämpligt material, vilket i sin tur är fördelaktigt för sluttäckningens resultat.