prop · GP03160 · 2002-03-04 00:00:00 — ), som rör de viktigaste frågorna som behandlats mellan och under det svenska ordförandeskapet. Slutligen antogs även en rapport från det transatlantiska ekonomiska partnerskapets styrgrupp, vilken ägnades de ekonomiska och handelspolitiska frågorna. Som en särskild framgång noteras att den segslitna tvisten om EU:s importregim för bananer kunde lösas. Bland de viktigare frågorna som diskuterades vid toppmötet kan bland annat nämnas: västra , , , multilaterala handelsfrågor och hiv/aids. Därtill ägnades även stor uppmärksamhet åt klimatfrågan. Vid toppmötet i fick företrädare för tillfälle att överlämna sina rekommendationer till ledarna. I samband med diskussionerna mellan och om hur man skulle söka effektivisera det framtida samarbetet berördes även frågan om de regelbundet återkommande halvårsvisa toppmötena. Från amerikansk sida ville man frångå den etablerade praxisen med toppmöten under varje ordförandeskap men något beslut fattades inte. Under det belgiska ordförandeskapet organiserades inget ordinarie toppmöte. Som en markering gentemot den nya amerikanska administrationen av de transatlantiska frågornas vikt, arrangerades även en informell middag med den amerikanske presidenten och EU:s samtliga stats- och regeringschefer. är ett land med långvariga och starka europeiska traditioner, och det kanadensiska intresset för samarbete med förblir starkt. 1976 ingick EU och ett ramavtal för kommersiellt och ekono- miskt samarbete, som utgjorde starten för en mer formaliserad dialog mellan EU (dåvarande EG) och . Med den gemensamma politiska deklarationen och handlingsplanen tillkom en politisk konsultationsmekanism för överläggningar med i många av de frågor som hör hemma i EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP). Den intensifierade mötesverksamhet som blivit följden av handlingsplanen har lett till allt fler samarbetsområden som diskuteras vid de halvårsvisa toppmötena. Handlingsplanen innehåller även ett åtagande om att gemensamt efter- sträva utökade direktkontakter mellan invånarna i och . den transatlantiska dialogen har även rättsliga frågor under det senaste Skr. 2001/02:160 året fått ökad dignitet. Två toppmöten mellan och Vid toppmötet under det svenska ordförandeskapet i antogs flera uttalanden om samarbetet mellan och . Dessa behandlade nedrustning och ickespridning, samarbetet i FN-organ, vikten av en ny runda i världshandelsorganisationen , samarbetet i den Nordliga dimensionen, handelsdialogen samt klimatförändringar. presenterade också för EU en studie om avskaffande av tullar. Andra frågor som avhandlades var ett samarbete med för att bland annat lösa problemet med lager av vapen och ammunition i , samarbete om fredsfrämjande och konfliktförebyggande åtgär- der, stöd till för sydöstra , samarbete när det gäller reformerna i samt handelsfrågor vid de europeisk-kana- densiska rundabordssamtalen liksom samarbete inom satellitnavigering (). Bland övriga frågor på agendan kan nämnas vin och spritfö- rhandlingarna, lagstiftning om import till EU av kanadensiskt isvin (s.k. "icewine") samt bekämpning av smittsamma sjukdomar som hiv/aids, malaria och tuberkulos. Ett toppmöte hölls också under det belgiska ordförandeskapet i . Dialogen kom under detta möte att koncentreras kring frågor som kampen mot terrorismen och utvecklingen i Afghani- stan, fredsprocessen i , fattigdomsbekämpning och konflikt- förebyggande i , G8-samarbetet "Nytt partnerskap för utveckling", vapenkontroll och nedrustning, attackerna i , uppföljning av i , handel och kontakter mellan medborgarna i EU och samt samarbete på det rättsliga området. Ett gemensamt uttalande från toppmötet som framhävde huvudinriktningen för samarbetet mellan och antogs. Mötet uppmärksammade också 25-årsdagen av ramavtalet mellan och . Under det svenska ordförandeskapet var unionens relationer med inne i ett intensivt skede. Inte minst organiserades ett stort antal möten med olika länder och organisationer, inklusive ett ministermöte mellan EU och Rio-gruppen i . Det omfattande handels- och samarbetsavtalet med trädde i kraft . Stödet för fredsansträngningarna i var en av det svenska ordförandeskapets prioriteringar för regionen liksom förhand- lingarna om associeringsavtal med och samt utveck- lingen i . Intensiv dialog mellan och Det första toppmötet mellan stats- och regeringschefer i Europeiska unionen och länderna i och hölls i Vid det mötet diskuterades gemensamma frågor på de politiska, ekonomiska, handelspolitiska och kulturella områdena. mötet antog en handlingsplan för ett nytt och bredare partnerskap mellan EU och /. har en utvärdering gjorts av genomförandet av handlingsplanen, som antogs vid toppmötet i . Ett andra toppmöte skall hållas i . svenska ordförandeskapet inleddes förberedelsearbetet för mötet. Det tionde ministermötet mellan EU och Rio-gruppen (samtliga latinamerikanska länder) ägde rum i under ordförandeskap av utrikesminister och den chilenska Veckan därefter hölls ett ministermöte i (EU och samtliga centralamerikanska länder) i Vid det mötet diskuterades regionalt samarbete och integration i , försoningsprocesser i länderna samt hur de ekonomiska förbindelserna och handeln mellan och EU , under svenskt ledarskap med anledning av det svenska ordför- andeskapet i EU, hölls ett möte om narkotikafrågor i Cochabamba, Syftet med högnivåmötet, som anordnades för tredje gången mellan och och , var att främja samverkan och samarbete mellan de två regionerna för att bekämpa narkotikaproblemen. hölls ett gemensamt råd med och samarbetsråd med Unionen har även mött andinska gemenskapen (, , , och ) vid två Ny fas i förhandlingar mellan EU och samt Associations/frihandelsförhandlingarna mellan EU och (tullunion mellan , , och ) samt mellan och inleddes med tre förhandlingsrundor. har ytterligare framgångsrika förhandlingsrundor genomörts. De fjärde förhandlingsrundorna, och EU- Under detta första skede har frihandelsför- handlingarna begränsats till att röra frågor om handelshinder som inte är De femte förhandlingsrundorna fördes under det svenska ordförandeskapet framåt så att förhandlingarna om tullar och tjänste- handel kunde inledas enligt tidtabell, . förhandlingsrundan ägde rum i . Mellan och inleddes förhandlingarna om tullar och tjänster den Den sjätte förhandlingsrundan genom- fördes i och för Förhandlingarna med har gått så snabbt framåt att en sjunde runda hölls i . Unionen stödjer fredsprocessen i intensifierades ansträngningarna för en gemensam hållning som rör fredsprocessen i , något som bidrog till att det internationella stödmötet för i blev lyckat. utfärdade det belgiska ordförandeskapet en deklaration som EU:s stöd till fredsprocessen i ökade under Stödet sker genom bidrag till rättsstaten, stärkande av demokratin, de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten, samt genom hjälp till våldsoffer och genom regionalt samarbete. Utvärdering av EU:s gemensamma ståndpunkt om EU:s gemensamma ståndpunkt om antogs 1996. för tionde gången och rådet konstaterade då att EU:s mål är att främja en fredlig övergång till en pluralistisk demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, en bärkraftig ekonomisk återhämtning samt en höjning av det kubanska Rådet noterade att ansträngningar hade vidtagits i enligt med slutsatserna vid den nionde utvärderingen och att den politiska dialogen med återupptagits. I sina slutsatser konstaterade rådet att inte i grunden hade ändrat sin politik och att den gemensamma ståndpunkten fortsatt skulle ligga till grund för förbindelserna mellan och . och valobservatörer i och Med anledning av oegentligheter i samband med allmänna valen våren 2000 och allvarliga brister i det demokratiska styret på beslutades att suspendera landet från . hölls allmänna val i , och i . innebar valet en återgång till demokrati av auktoritärt EU hade valobservatörsgrupper på plats i och i . leddes valobservatörsstyrkan av en svensk riksdagsledamot. ingick två svenskar i ledningsgruppen för missionen. svenskar deltog även som valobservatörer, som totalt uppgick till ett 90- tal personer, spridda över landet. EU kunde efter såväl valet i och , som i , välkomna att valen hållits under tillfreds- ställande demokratiska former och med högt valdeltagande. Kommissionen antog meddelandet om en strate- gisk ram för förbättrade partnerskapsförbindelser mellan och . EU:s relationer till kom att präglas framför allt av terroristattackerna och händelseutvecklingen i samt de ökade spänningarna mellan och . antog EU en ny gemensam ståndpunkt om som fokuserade på bekämpning av narkotika och terrorism, främjande av demokrati och mänskliga rättigheter samt humanitärt bistånd m.m. Den gemensamma ståndpunkten framfördes till taliban och nordalliansen i samband med ett trojkabesök. antogs ytterligare en ståndpunkt om sanktioner mot i linje med FN:s säkerhetsråds resolution . uppdaterades den gemensamma ståndpunkten om sanktionerna ytterligare. I samband med talibans förstörelse av Buddha- statyer i framförde EU demarcher. EU gjorde också flera deklarationer för att söka förhindra förstörelsen. Man gjorde även deklarationer om de afghanska flyktingarna i i vilka uppmanades att aktivt påverka taliban att inleda en fredsprocess. Redan före terrordåden var EU:s engagemang i omfattande och EU var den största givaren av humanitärt stöd till . EU:s insatser i intensifierades efter terror- attackerna. utsågs till EU:s Särskilde Representant för . Syftet med en Särskild Repre- sentant var att samordna EU:s biståndsinsatser och på plats främja freds- arbetet, den politiska processen och återuppbyggnaden av . I det team som skall stödja den Särskilde Representanten skall två svenskar ingå. De skall rapportera om den politiska utvecklingen i respektive mänskliga rättigheter och genderfrågor. EU deltog även i den styrgrupp som etablerades efter ett möte i . EU delar ordförandeskapet med , och . stod ordförandeskapet värd för styrgruppens första möte i . Under det svenska ordförandeskapet genomförde EU en demarche till det indiska om de missiltest utfört dagarna innan. möttes den indiske utrikesministern Jaswant och företrädare för i . diskuterades bl a fördjupade relationer mellan och , frågan om nedrustning och ickespridning, internationell terrorism och miljöfrågor. juni genomförde EU-trojkan en demarche till det indiska utrikesdeparte- mentet för att framföra EU:s uppfattning om dödsstraffet. Agra , där och återupptagit dialogen om Kashmir, uttryckte EU i ett uttalande sitt stöd för dessa ansträngningar som man manade alla parter till återhållsamhet. andra toppmötet mellan och i . Vid mötet kom de politiska ledarna från EU och överens om att fördjupa den politiska dialogen och att öka ansträngningarna att främja demokrati och Skr. 2001/02:160 mänskliga rättigheter i internationella och bilaterala sammanhang. och underströk även det gemensamma intresset i kampen mot terrorismen. Efter terroristattackerna mot det indiska parlamentet och den efterföljande militära upptrappningen uttryckte EU i deklara- tioner och parallella demarcher sin djupaste avsky över dådet och med- känsla med . som EU uppmanade att vidta kraftfulla åtgärder mot de terroristgrupper som har sin hemvist i landet, uppmanades båda parter att visa återhållsamhet och återuppliva den politiska dialogen. EU:s representanter på plats i framförde , genom överlämnandet av brev till inrikesminister , sin oro över det förbud som råder i mot politiska möten utomhus. genomfördes även en demarche till justitieminister om dödsstraffets tillämpning i . På grund av nya och utsatta roll i den internationella kampen mot terrorism besökte EU:s trojka . Som ett led i ansträngningarna att stärka beslutade EU att underteckna ett tredje generationens samarbetsavtal med och slöt även ett för mycket förmånligt avtal när det gäller handel med teko- produkter. betonade EU vikten av att respekterar mänskliga rättigheter och återgår till demokratiskt styre, senast , enligt den handlingsplan som presenterades av militärregimen . Efter terroristattacken mot det indiska parlamentet och den militära upptrappningen mellan och uppmanade EU att vidta kraftfulla åtgärder mot de terroristgrupper som opererar såväl inom som över gränsen i . Med anledning av förslag om återupptagande av avrättningar genomfördes under ordförandeskap två demarcher; en med vädjan om att regeringen ej skulle bryta sitt de-facto moratorium för avrättningar samt sträva efter att helt avskaffa dödsstraffet och en som rör ratificering av Fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT). I anslutning till möte mellan för asyl och migration (HLWG) och , då högnivågruppens handlingsplan för presenterades, fördes också förhandlingar mellan och om ett återtagandeavtal (readmission-treaty). Under ordförandeskap hölls också det femtonde blandkommissionsmötet mellan och . undertecknades dessutom ett textilavtal mellan och om ömsesidigt ökat marknadstillträde på tekoområdet. EU har härutöver fortsatt att följa utvecklingen av den utdragna väpnade konflik- ten på och fortsätter att stödja det norska strävandet att Skr. 2001/02:160 underlätta en förhandlingslösning av den väpnade konflikten med den I syfte att stödja den demokratiska utvecklingen i bidrog EU dessutom med valobservatörer vid parlamentsvalet . Med anledning av aktualisering av dödsstraffets tillämpning i Bangla- desh, då nya avrättningar hade verkställts, genomfördes under ordförandeskap en EU demarche i frågan, liksom en demarche angående viseringspolitik gentemot EU-medborgare. Mot bakgrund av det upptrappade politiska våld som föregick parlamentsvalet uppmanade EU i en deklaration de bangladeshiska politiska ledarna att bland annat söka dialog och visa tolerans samt åter- hållsamhet gentemot varandra. EU och undertecknade ett samarbetsavtal om partnerskap , i vilken bland annat respekten för de mänskliga rättigheterna och de demokratiska principerna betona- des. I syfte att stödja den demokratiska utvecklingen i landet bidrog EU sedan, , med en gemensam grupp valobservatörer. Därefter, i en deklaration efter valet, uppmanade EU den nya premiärministern att bland annat verka för konsolidering av den demokratiska processen. Eu ger fortsatt ett omfattande bistånd till . 40.12.2Stöd till försoningsprocessen på Koreahalvön Det svenska ordförandeskapets mål för EU:s Koreapolitik fastställdes med utgångspunkt i rådsslutsatserna , där EU gav sitt stöd för den sydkoreanske presidenten engagemangs- politik gentemot samt utmålade vilka möjligheter EU såg för ett bredare engagemang på den koreanska halvön. I huvudsak innebar detta att bidra till en fördjupad politisk dialog mellan och och att markera EU:s stöd för den pågående försoningsprocessen på den koreanska halvön. President besökte efter ceremonin i där han hade blivit belönad med bland annat för sina insatser för försoningsprocessen på Koreahalvön. Vid samtal med statsministern efterlyste president ett ökat engagemang från EU på den koreanska halvön och bad att aktivt engagera sig för detta under sin ordförandeskapsperiod. Efter ett intensivt förbere- delsearbete under vårvintern med kontakter med övriga medlemsstater såväl som med fick statsministern i uppdrag från vid dess möte i att i sin egenskap av ordförande i rådet besöka den koreanska halvön för att fördjupa dialogen med . En bred agenda omfattande de frågor som EU ville diskutera med fastställdes. Här återfanns ämnesområden som situatio- nen på den koreanska halvön, mänskliga rättigheter, missilproblematiken inklusive tester och export, kärnvapen och andra massförstörelsevapen, ekonomiska och humanitära frågor samt relationerna mellan EU och Resan företogs med deltagande av den höge representanten och kommissionären för utrikes relationer, . Målsättningen för resan uppfylldes. Direkta överläggningar ägde rum med den nordkoreanska ledningen inklusive dess högste ledare, ordför- anden i den nationella försvarskommittén , varvid samtliga agendapunkter avhandlades. Ett av de mer uppmärksammade direkta resultaten var att förlängde sitt ensidigt deklarerade morato- rium för missiltester fram . Direkt från flög delegationen till för efterföljande överläggningar med president . meddelade kommissionen att diplomatiska relationer skulle upprättas mellan kommissionen och . Ett annat resultat av resan var att inledande diskussioner om mänskliga rättigheter hölls mellan och . Någon uppföljning har inte kommit till stånd eftersom motsatt sig en MR-dialog med EU så länge inte samtliga medlemsstater har upprättat diplomatiska förbindelser med landet. Nordkoreanerna har deltagit i svenska utbildningsinsatser om mänskliga rättigheter vid institutet och en fortsättning av ett sådant engagemang har överens- kommits med . EU-delegationens resa markerade också ett ökat intresse från EU:s sida att på så hög nivå direkt engagera sig i utrikespolitiska frågor som inte rör EU:s närområde, vilket även uppmärksammades i internationell press. Trots avsaknaden av framsteg i den interkoreanska dialogen likväl som frånvaron av en dialog mellan och har EU:s politiska dialog med fortsatt främst genom ett trojkabesök på asienchefsnivå under det belgiska ordförandeskapet . Även en svensk delegation har gjort ett uppföljningsbesök i . Förutom värdet i att fortsätta en konstruktiv dialog med där samtliga frågor som avhandlades under högnivåbesöket fortsatt behandlas med nordkoreanska vederbörande, har besöken genererat vissa framgångar vad avser vilja att delta i det internationella arbetet mot terrorism. har undertecknat ytterligare två konventioner som rör terrorism i tillägg till de tidigare fem konventioner landet hade anslutit sig till. Från nordkoreansk sida har uttryckts en beredvillighet att underteckna samtliga konventioner inom detta område. har EU antagit en landstrategi för biståndet till Nord- korea . Dokumentet fastställer det strategiska ramverket och målsättningarna för det tekniska biståndet. Fortsatt bistånd till en tryggad livsmedelsförsörjning såväl som till en hållbar landsbygds- utveckling förutses. Det tekniska biståndet avser tre områden; hjälp att bygga upp institutioner och kapacitet inom institutionerna, uthållig förvaltning och användning av naturresurser samt en driftsäker och uthål- lig transportsektor. EU:s åtaganden inom ramen för Organisationen för energiutveckling på koreanska halvön (KEDO) löpte ut vid utgången av . Efter flera förhandlingsomgångar har EU kommit överens med KEDO om fortsatt medlemskap i organisationen för en femårsperiod, fram till och EU:s bidrag till organisationen blir 20 Skr. 2001/, totalt för hela perioden. 40.12.3Fördjupad dialog och samverkan med , och i synnerhet under det svenska EU-ordförandeskapet, fortsatte och EU att verka för en fördjupad dialog med och ett införlivande av i det internationella samfundet. Under ordförandeskap hölls ett dialogmöte om mänskliga rättigheter i med deltagande av en stor kinesisk delegation ledd av , generaldirektör vid utrikes- ministerium. Mötet karaktäriserades av en öppen atmosfär och EU-sidan påtalade den bristande respekten för mänskliga rättigheter i , bland annat togs yttrande-, religions- och organisationsfriheterna upp, och även dödsstraffet, tortyr och situationen i och Sinkiang. Under det svenska ordförandeskapet genomfördes även ett seminarium om mänskliga rättigheter i med deltagande av kinesiska och europeiska experter, enskilda organisationer och regeringsrepresentanter. De två huvudämnena för seminariet var dödsstraffet och rätten till utbild- ning. Ett möte i den politiska dialogen mellan och ägde rum i , där bilaterala, regionala och internationella frågor dryftades såväl som andra ämnen, t.ex. mänskliga rättigheter. Utrikesminister besökte även i egenskap av EU- ordförande vid Meeting) möte i , och ledde där också EU-trojkans möte med utrikesminister . I FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna verkade EU för att ta upp en diskussion om situationen i . offentliggjordes EU:s förhållningssätt inför kommissionen: att motverka och rösta mot blockering av en resolution framlagd av angående situationen i , samt att rösta för en resolution om den skulle komma till omröstning. valde medlemsstaterna att ej stå som medförslagsställare till resolution. Resultatet blev dock att vann omröstningen om en blockering. EU tar principiellt avstånd från förfarandet med en s.k. "no-action motion". Under ordförandeskap antog ministerrådet slutsat- ser om unionens förhållande till på ett stort antal områden. Slutsat- serna, vilka utvecklade den existerande strategin , utarbetades av det svenska ordförandeskapet i samarbete med rådssekretariatet och kommissionen och är offentliga. Dessa slutsatser låg sedan till grund för det toppmöte mellan och som ägde rum i . Vid toppmötet diskuterade man en utvidgning av den politiska dialogen, samarbete på handelsområdet och även på områden som illegal migration och miljö. Även det belgiska ordförandeskapet anordnade ett seminarium om de mänskliga rättigheterna, i och med tortyr och rätten till utbildning som huvudämnen. Det belgiska ordförandeskapet genom- förde också ett politiskt dialogmöte och ett möte i dialogen om de mänskliga rättigheterna. Vid sitt möte i godkände Skr. 2001/02:160 historiska inträde i WTO efter förhandlingar. medlemskap trädde i kraft och medlemskap, under namnet "Chinese " träder i kraft två beslut som aktivt stött . EU väntar sig att WTO-inträde kommer att leda till fortsatta och fördjupade reformer i landet och ett ökat öppnande mot omvärlden. EU hoppas också att och parallella inträden skall inverka positivt på stabiliteten över . Årliga toppmöten mellan och har hållits . Vid toppmötet i beslöts att en handlingsplan för att konkretisera samarbetet skulle tas fram. Arbetet med handlingsplanen initierades under det franska ordförandeskapet men merparten av arbetet skedde under det svenska ordförandeskapet. Handlingplanen underteck- nades slutligen vid det tionde toppmötet mellan och i . Vid toppmötet undertecknades även en gemen- sam deklaration om terrorism där parterna har kommit överens om ett utökat samarbete i dessa frågor. Det första utrikesministermötet under EU-ordförandeskap ägde rum med i . möte med dåvarande utrikesminister, , blev framgångsrikt såväl inne- hållsmässigt som organisatoriskt. Vice statsminister ledde en hög EU-delegation till bland annat för att diskutera läget i klimatfrågan och förutsätt- ningarna för Kyotoprotokollets ratifikation. Delegationen mötte premiärminister, utrikesminister och miljöminister. Förhandlingarna med om ett s.k. om ömsesidigt erkännande av provning, certifiering m.m. mellan och slut- fördes och undertecknades under det svenska ordförandeskapet. Rådet antog en förordning om projekt för att förbättra handelsrelationerna med bland annat . Förordningen innebär även en förlängning av exportfrämjande aktiviteter gentemot , Exprom. 40.12.5Burma och övriga (samt ASEAN och ) kunde en försiktigt positiv politisk utveckling i iakttas. Framstegen bedömdes dock inte som tillräckliga för att EU:s politik som rör skulle förändras. Syftet med politiken är att mana regimen att inleda en dialog med oppositionen om att återinföra demokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna. EU:s främsta politiska verktyg i förhållande till , den gemensamma ståndpunkten, behandlades i utan huvudsakliga förändringar. Sanktionerna ligger Skr. 2001/02:160 fast. För att ändock uppmärksamma de framsteg som gjorts antogs rådslutsatser i samband med rådsbehandlingarna. Utan att urlaka kritiken mot regimen välkomnar rådslutsatserna den positiva utvecklingen, exempelvis att politiska fångar hade släppts och att FN:s generalsek- reterares specielle sändebud och den specielle MR- rapportören samt en högnivådelegation från fått tillträde till landet. Framträdande i rådslutsatserna är EU:s oro över hiv/aids-utvecklingen, vilket föranledde kommissionen att utlova högst i stöd till FN:s hiv/aids-bekämpningsprogram i .