prop · GP03186 · 2002-05-28 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2001/02:186 Ett barnrättsperspektiv i internationellt Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Regeringen lämnar i skrivelsen en redogörelse för de erfarenheter som vunnits i samband med svenska och internationella ansträngningar för att i utvecklingssamarbetet skapa förutsättningar för att förverkliga de rättigheter som varje barn har enligt FN:s konvention om barnets rättigheter, . Skrivelsen ger en framåtblickande presentation av hur regeringen avser att ta till vara dessa erfarenheter och annan ny kunskap i strategiska överväganden och prioriterade åtgärder för att genom svenskt internationellt utvecklingssamarbete bidra till att de gemensamma internationella utvecklingsmålen uppnås. Regeringen presenterar i skrivelsen ett tiopunktsprogram som skall ses som riktlinjer för en fortsatt integrering av barnrättsperspektivet i utvecklingssamarbetet. Skrivelsen lyfter även fram fyra strategiska områden för att främja respekten för barnets rättigheter: Socialt reformarbete, hälso- och sjukvård, en skola för alla samt insatser för särskilt utsatta barn. Den översyn av barnrättsfrågorna som genomförts av är avslutad i och med denna skrivelse. Del I: Ett barnrättsperspektiv på fattigdomsbekämpning ............................................... RESULTAT OCH ERFARENHETER SEDAN FN:S BARNTOPPMÖTE 1990..... INTERNATIONELLA RESULTAT OCH ERFARENHETER ............................................... SLUTDOKUMENTET FRÅN FN:S GENERALFÖRSAMLINGS SPECIALSESSION FÖR UPPFÖLJNINGEN AV 1990 ÅRS BARNTOPPMÖTE.............................................................. INSATSER FÖR BARN INOM UTVECKLINGSSAMARBETET........................ ERFARENHETER AV GENOMFÖRANDET AV I ......... MÅL FÖR UTVECKLINGSSAMARBETET .................................................................. Del II: Främjande av barnets rättigheter i utvecklingssamarbete ................... HÄLSA .........................................................................................OCH SJUKVÅRD SÄRSKILT .....................................................................................UTSATTA BARN Barn utsatta för sexuell exploatering Barn som drabbas av hiv och aids Barn drabbade av krig, väpnade konflikter och flyktingskap GENOMFÖRANDE ............................................................OCH UPPFÖLJNING KUNSKAPS ..................................................................- OCH METODUTVECKLING Dialogen med våra utvecklingspartner Återrapportering också till de yngsta INTRESSENTER ..............................................................., AKTÖRER OCH ARENOR Bilaga .................................................................1: Konventionen om barnets rättigheter Bilaga 2: Fakultativt protokoll till konventionen om barnets rättigheter vid indragning av barn ................................................................................i väpnade konflikter-svensk text Bilaga 3: Fakultativt protokoll till konventionen om barnets rättighet om handel med barn, barnprostitution .............................................................och barnpornografi-engelsk text Bilaga ......................................................................................................4: Publikationer Bilaga ........................................5: Företeckning över rapporter med statistiskauppgifter Utdrag ur protokoll ......................................................vid regeringssammanträde FN:s konvention om barnets rättigheter () antogs av 1989. I konventionen markeras vikten av internationellt samarbete för att barnets rättigheter ska respekteras. har därmed satt ljuset på en central dimension i utvecklingssamarbetet, barnrättsperspektivet. Barn och ungdomar har alltid varit en viktig målgrupp i det svenska internationella utvecklingssamarbetet. En stor del av det bilaterala biståndet har gått och går till barn och ungdomar. har också varit starkt drivande i barnfrågor i olika internationella fora, inte minst i samband med att FN:s konvention om barnets rättigheter () utarbetades. Utgångspunkten för det barninriktade biståndet har länge varit att förse barn och ungdomar med nödvändig service och att skydda dem från följder av fattigdom, sjukdomar och väpnade konflikter. har barn och ungdomar varit i det närmaste osynliga i planering och genomförande av till exempel satsningar på miljö, infrastruktur eller samhällsplanering i stort. De har ingått i samlingsbegrepp som familjen eller kvinnor och barn. Alltsedan ratificerade har svensk lagstiftning och praxis anpassats till intentioner och anda. antog en strategi för att förverkliga i och i ett flertal budgetpropositioner och regleringsbrev till Sida har regeringen markerat att barnrättsperspektivet ska tydliggöras i det internationella utvecklingssamarbetet. Inom såväl som Sida har ett omfattande utbildnings- och metodutvecklingsarbete pågått. beslutade dåvarande biståndsministern att en översyn skulle göras för att utforma en mer sammanhållen policy för barnfrågor i det internationella utvecklingssamarbetet. har Sida och tillsammans, och var för sig, arbetat aktivt med att ta fram riktlinjer som är övergripande för utvecklingssamarbetet och för specifika områden. Tillsammans har en utbildning av handlägger i och på ambassaden genomförts. Ett 80-tal handläggare har utbildats och ytterligare 40 personer kommer att utbildas . Arbetet har baserats på Sidas handlingsprogram för fattigdomsbekämpning, miljö, rättvisa och fred samt gender.Grundläggande dokument är också regeringens skrivelser till om "De fattigas rätt - vårt gemensamma ansvar" (rskr. 1996/97:169), "Demokrati och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik (rskr. 1997/98:89) samt skrivelser och propositioner som redogör för förverkligandet av i (prop. 1997/98:182; rskr 1999/2000:137; rskr 2001/02:166). En landstrategihandbok med allmänna riktlinjer för landanalyser och övergripande riktlinjer för Sidas verksamhet har utarbetats. Mekanismer för att bevaka att alla landanalyser och landstrategier integrerar ett tydligt demokrati- och MR-perspektiv, inklusive ett barnrättsperspektiv, har utvecklats. Inom ramen för barnprojekt har, i samarbete med Sida, ytterligare riktlinjer för arbete för barnets rättigheter utarbetats. Projektet har bl.a. resulterat i en studie av biståndsmålens relation till barnets rättigheter. Rapporten samt sex delstudier som ger riktlinjer för arbete med barn som utnyttjas sexuellt, barn med funktionshinder, barns som drabbats av hiv och aids, barn i väpnade konflikter samt barn på instituioner och barnarbete har tagits fram av projektet. Regeringens tiopunktsprogram för barnets rätt i utvecklingssamarbetet Sätt barnen först! skall i dialogen med våra samarbetsländer tydliggöra det gemensamma ansvaret för barnets välfärd. Vi skall stödja åtgärder som ökar medvetenheten om barnets rättigheter. Vi skall stödja socialt reformarbet som riktas till barnfamiljer, barn och ungdomar. Lyssna på barnen! Svenskt utvecklingssamarbete skall främja barns och ungdomars deltagande och möjligheter att påverka. skall i internationella sammanhang och i dialogen med våra samarbetsländer verka för att mobilisera resurser för ökade satsningar på barn och ungdomar. Lämna ingen utanför! Svenskt utvecklingssamarbete skall motverka diskriminering. Barn med funktionshinder och andra särskilt utsatta barn skall ges samma möjligheter som andra barn. Registrering av nyfödda barn och insamling av data och statistik om barns villkor är viktiga redskap för att motverka diskriminering och exploatering En skola för alla! Svenskt utvecklingssamarbete skall fortsatt ha inriktningen en skola för alla. Utbildning är kärnan i kampen mot fattigdom, mot utnyttjande och exploatering av barn. Kunskap ger aktiva medborgare grunden i varje demokrati. Lika möjlighet för flickor och pojkar! Svenskt utvecklingssamarbete skall främja jämställdhet. Riktade insatser för flickor, krävs för att de skall ges samma möjligheter som pojkar att gå i skolan, få tillräckligt med mat, få uttrycka sin åsikt och få tillgång till hälso- och sjukvård. Hälsa för alla! Svenskt utvecklingssamarbete skall fortsatt ha inriktningen hälsa för alla. En god hälsa är ett mål, men också ett medel för ekonomisk utveckling. Graviditeten, och tonåren är särskilt utsatta perioder i livet. Därför är det under dessa perioder våra insatser skall fokuseras. Skydda barn i krig! Svenskt utvecklingssamarbete skall förstärka insatserna för att skydda barn och hjälpa dem till utveckling även under väpnade konflikter och när de tvingas på flykt. Barn som tvingats delta i krigshandlingar skall rehabiliteras. Kunskapen om barnets rättigheter måste öka bland både militär och civil personal. Bekämpa hiv/aids! Svenskt utvecklingssamarbete skall lindra effekterna av hiv/aids och minska risken för spridning. Insatser för ökad jämställdhet och öppenhet är avgörande, liksom sexualupplysning för ungdomar. Barn som lever med hiv/aids eller som blivit föräldralösa kräver särskilda satsningar Stoppa exploateringen av barn! Svenskt utvecklingssamarbete skall motverka exploatering och utnyttjande av barn. Det gäller framför allt skadligt barnarbete och sexuell exploatering. Vårt arbete skall inriktas på förebyggande insatser, men också på rehabilitering och att ge utsatta barn ett alternativ. Mer kunskap behövs om förövare och de som utsätts. Därför skall vi stödja forskning och utveckling av statistik. Del I: Ett barnrättsperspektiv på fattigdomsbekämpning Fattigdom är inte bara brist på ekonomiska resurser utan också brist på makt. Fattigdom är sjukdomar, epidemier och ohälsa. Fattigdom är våld och otrygghet. Att vara fattig är att ha små eller inga möjligheter att skapa sig en trygg framtid för sig själv och sina barn. Ett mångdimensionellt fattigdomsbegrepp kräver mångdimensionella åtgärder. En komplex bild kräver en helhetssyn på människors och länders utveckling. En sådan helhetssyn måste inkludera ett barnrättsperspektiv. Att anlägga ett barnrättsperspektiv i utvecklingssamarbetet innebär att grundläggande principer skall vara vägledande i det internationella utvecklingssamarbetet. Dessa fyra principer är: N Barnets bästa skall vara en övergripande princip vid alla beslut som rör barn. Det kräver att det görs analyser av olika beslutsalternativ och att det alternativ som bedöms vara det bästa för barn prioriteras. N Den andra principen är icke-diskriminering. Barn får inte diskrimineras i förhållande till vuxna, men inte heller i förhållande till varandra vilket kräver särskilda insatser för utsatta barn. Alla barn har samma rättigheter, men alla barn har inte samma möjligheter och förutsättningar i livet. För att barn som lever i utsatta situationer, till exempel barn med funktionshinder, flyktingbarn eller barn som drabbats av hiv och aids ska få sina rättigheter tillgodosedda måste de få särskilt stöd. Principen om icke-diskriminering ställer alltså krav på en aktiv politik som röjer undan hinder för varje barns rätt till utveckling oavsett kön, etnisk eller religiös tillhörighet eller föräldrars sociala och ekonomiska ställning. N Barns rätt till liv och utveckling är den tredje grundläggande principer för utvecklingssamarbetet. Alla barn har rätt att utveckla sina personliga förmågor. Det betyder att barn med särskilda behov, till exempel barn med funktionshinder eller sjukdomar av olika slag har rätt till hälso- och sjukvård, socialt stöd och omvårdnad så att de kan utvecklas i sin egen takt. N Slutligen ska utvecklingssamarbetet utgå ifrån barns rätt att komma till tals. För att insatser som rör barn och ungdomar ska vara bärkraftiga krävs det att insatserna har rötter i dem det ytterst berör det vill säga barnen själva och deras företrädare. Det har också visat sig att de insatser som baseras på ett nära samarbete med barn och ungdomar själva är de som visat sig vara mest effektiva. Barns och ungdomars deltagande leder alltså till ett mera effektivt bistånd. Ett barnrättsperspektiv kan synliggöra målkonflikter. Det lägger ansvaret hos dem som bereder och fattar beslut. Har alla aspekter vägts in? Om barn hörs och respekteras i frågor som rör dem, fördjupas demokratiska processer. De politiska system som baseras på deltagande, tydliga spelregler och konsekvens, stärks. Barn som blir respekterade, växer till ansvarstagande vuxna. Också beslut som, i avvägningen mellan motstridiga intressen, fattas till barns nackdel kommer att vara tydliga och möjliga att följa upp. Därmed kan ansvar utkrävas. I förlängningen kommer barnens intresse att stärkas och hänsyn tas till barn i ett tidigt skede i beredning av beslut. Ett gott samhälle värnar om sina svagaste medlemmar. Ett rättighetsbaserat förhållningssätt utgår från varje människas lika rätt och värde. Det manar till handling och reformer för att skapa förhållanden i samhället som gör det möjligt för alla att åtnjuta sina rättigheter. Ett barnrättsperspektiv handlar såväl om barns och ungdomars egna bidrag till samhällets utveckling, som om vuxnas vilja och förmåga att värna barn och ungdomar. Regeringen menar att en uthållig utveckling kräver ett förhållningssätt och en samhällsorganisation , som ökar möjligheterna för morgondagen och för kommande generationer. utvecklingsmålen också måste ses i ett barn-vuxen-perspektiv. handlar om att bekämpa fattigdomen genom att sätta barnets bästa i Detta kräver förändringar. Det innebär för många länder stora ekonomiska, sociala och kulturella förändringar som bygger på en utvecklingssamarbete ska stödja, stimulera och påverka sådana reformsträvanden på alla nivåer. 1Resultat och erfarenheter sedan 1.1 Internationella resultat och erfarenheter Fler framsteg vad gäller barns överlevnad och utbildning har gjorts än i mänsklighetens historia. Det finns en gemensam global värdegrund som baseras på barnets antogs FN:s konvention om barnets rättigheter () som ger uttryck för världssamfundets syn på barn och på barns uppväxtvillkor. Med kom ett nytt normativt instrument för enskilda stater och för samarbetet mellan länder. har i princip fått ett världsomfattande genomslag. länder, utom och , har ratificerat . verkar för att hela FN-systemet skall ha ett barnrättsperspektiv i sin verksamhet. Varje enskilt land måste vidare i sina rapporter till FN:s barnrättskommitté redovisa genomförande och tillämpning av , både positiva resultat och tillkortakommanden. sammanlagt 212 rapporterna speglar barns och ungdomars situation i världen, samt framsteg och problem satt i relation till ländernas efter det att hade antagit ägde det första barntoppmötet rum. De gemensamma normerna finns således, men i vilken mån har barns och ungdomars rättigheter förverkligats? Helt klart har barn och ungdomar lyfts fram och synliggjorts såväl nationellt som globalt. 1990 har 117 länder antagit nationella handlingsplaner för barn och 17 länder i Central- och har genomfört särskilda barnlagar. Många länder har reviderat sin lagstiftning i enlighet med Dessa förändringar har rört allt ifrån hälso- och sjukvård, behandling av ungdomsbrottslingar till kvinnlig Intresset för att utveckla metoder för att barn och ungdomar skall komma till tals och kunna vara delaktiga i utvecklingen har vuxit Tio länder i Syd- och har prövat olika former av ungdomsparlament. barn och ungdomar i till exempel , , och har deltagit i folkomröstningar om barns rättigheter. I , ett land som präglats av krig och konflikter, har barn och ungdomar tagit initiativ till en fredsrörelse. I en studie som genomförts på uppdrag av () och () har över 15 000 barn och ungdomar fått ge sin syn på vad de anser vara viktigt. Dessa barn och ungdomar var och kom från 26 europeiska stater. En annan relevant fråga är i vilken mån och det internationella samfundets ökade uppmärksamhet på barn i grunden har förändrat den verklighet som barn lever i. På den frågan finns inte bara ett svar. Vi kan se parallella utvecklingstendenser som delvis pekar åt olika håll. Stora framsteg har gjorts. Polio, som en gång var en global epidemi, är i det närmaste utrotad. Spridningen av mässling, som dödat miljontals barn, har minskat . Synskador orsakade av brist på vitamin A har likaså minskat avsevärt. barntoppmöte antogs sju konkreta mål. En utvärdering av måluppfyllelsen visar att det fortfarande återstår mycket innan barns och ungdomars rättigheter till fullo har förverkligats och fortfarande dör barn av undernäring och behandlingsbara sjukdomar. Framgångarna når inte alla. En genomgång av barntoppmötets mål belyser detta: barntoppmöte satte upp följande mål: N att minska dödligheten för barn med en tredjedel eller till högst 70 barn av 1000 levande födda N att halvera mödradödligheten N att halvera andelen undernärda barn N att alla ska ha tillgång till rent dricksvatten och goda sanitära förhållanden N att av barnen i grundskoleåldern skall genomgå grundskola N att ge bättre skydd för barn som lever under speciellt svåra förhållanden N att halvera den vuxna analfabetismen Dödligheten för barn har mer än halverats . gick den ned , från 94 barn per 1000 levande födda till 81. Målet var en minskning med en tredjedel till 70 barn per tusen. 63 länder har nått barntoppmötets mål. Över 100 länder lyckades minska dödligheten med en femtedel. Resultatet innebär att tre miljoner fler barn överlever i jämförelse med . Det finns dock stora skillnader mellan länder och nedgången har varit minst påtaglig i de fattigaste länderna. I industriländer dör 6 av 1 000 barn , i fler än 100 barn och i söder om fler än 170 barn. Nativiteten har globalt gått ner vilket sätts i samband med flickors ökade skolgång och den förbättrade tillgången på preventivmedel. Men de positiva resultaten har uteblivit vad gäller att minska mödradödligheten. Mödradödligheten har tvärtom ökat i världen . 1990 beräknades 500 000 kvinnor dö på grund av komplikationer före eller i samband med förlossningen. uppskattades antalet dödsfall uppgå till 515 000, hälften av dessa i södra , medan en procent av dödsfallen förekommer i industriländer. I vissa delar av världen har framsteg gjort, till exempel i och . Generellt sett minskar antalet hungrande människor med åtta miljoner . Men är omkring 400 miljoner barn i utvecklingsländerna undernärda. De som överlever påverkas både psykiskt, med till exempel inlärningssvårigheter, och fysiskt. 1990 var mer än 170 miljoner barn undernärda. beräknas antalet var cirka 150 miljoner. Räknat i procent har andelen undernärda barn minskat från . Satsningar på vattenprogram har resulterat i att mer än hälften av alla afrikanska hushåll och tre av fyra hushåll i och nu har tillgång till rent vatten. 900 miljoner fler människor beräknas ha tillgång till rent vatten än . Andelen människor med tillgång till rent vatten har ökat från . En miljard människor saknar fortfarande rent vatten. 2,4 miljarder människor saknar tillgång till basala sanitära anordningar. Fler barn går i skolan än någonsin . har antalet ökat . I och når man i princip målet att alla barn ska gå i skolan. Framsteg märks också i och arabländerna. Även i södra har andelen barn i skolan ökat, från . Totalt går dock 120 miljoner barn inte i skolan. 40 miljoner av dem finns i södra . av dem är flickor. En halv miljard barn och ungdomar i behov av särskilt skydd Enligt FN:s generalsekreterares särskilde representant för barn i väpnade konflikter har över två miljoner barn dödats i samband med väpnade konflikter . Mer än en miljon barn har blivit föräldralösa och över sex miljoner har blivit allvarligt skadade eller permanent funktionshindrade. Cirka 300 000 barn har på olika sätt tvingats att bli soldater. 40 miljoner människor, huvudsakligen kvinnor och barn, har tvingats lämna sina hem och lever på flykt. Hiv och aids drabbar barn och ungdomar på flera sätt. 2,7 miljoner barn lever med hiv/aids. dog 580 000 barn i aids. Mer än 12 miljoner barn har blivit föräldrarlösa till följd av aids. och säkerhetsråd har uppmärksammat hiv/aids-epidemins hot mot samhället. Av världens befolkning beräknas ha funktionshinder. Man brukar räkna med att det finns 140 miljoner barn med funktionshinder i världen. Av dessa lever 120 miljoner i utvecklingsländerna. Orsakerna till barns funktionshinder är många: näringsbrist, skador av minor, följder av våld eller skador under fosterlivet, vid förlossningar eller efter sjukdom. Den internationella arbetsorganisationen, , beräknar att 250 miljoner barn mellan fem och tvingas arbeta för att själva överleva eller för att bidra till familjens överlevnad. Uppgifter om hur barn som exploateras sexuellt är mycket osäkra. 1997 angav , , att tiotals miljoner barn uppskattas vara indragna i kommersiell sexuell exploatering. Det finns uppgifter som tyder på att barnprostitution, barnpornografi och handel med barn ökar. Siffror för antalet barn på institution är osäkra. Olika beräkningar uppskattar antalet till mellan åtta och tio miljoner barn och ungdomar. Undersökningar visar att av dessa barn har åtminstone en förälder kvar i livet. Många barn har hamnat i en ond cirkel mellan institutionen och gatan. Dessa barn löper särskilt stora risker att utsättas för sexuella övergrepp. Antalet analfabeter i världen tros vara omkring 900 miljoner. Två tredjedelar av dessa beräknas vara kvinnor. har andelen som inte kan läsa och skriva sjunkit från av världens befolkning. 1.2Slutdokumentet från FN:s generalförsamlings specialsession för uppföljningen av barntoppmöte. höll en specialsession med temat barn. Specialsessionen var en uppföljning av barntoppmötet och en förnyad försäkran från världens stater att arbeta för barnets bästa. Mötet antog ett slutdokument där följande huvudmål anges för det fortsatta arbetet för barn: -Främja ett liv i hälsa -Ge utbildning med god kvalitet -Ge skydd mot misshandel, utnyttjande och våld -Bekämpa hiv/aids Innehållet i slutdokumentet kan bedömas som tillfredsställande. Det togs inga avgörande steg framåt men mot bakgrund av att flera länder sökte få igenom textförslag som var svagare än vad som tidigare antagits, t.ex. i avgörande frågor som rättighetsperspektivet samt sexuell och reproduktiv hälsa, så får det anses som acceptabelt. och EU strävade efter en samförståndslösning och ville undvika en omröstning om slutdokumentet. De av prioriterade paragraferna om och barnens rättigheter innehåller skrivningar och referenser som är förhållandevis starka, bl a konventionens betydelse för barns välbefinnande, dess fyra allmänna principer, liksom politiska åtgärder som inrättande av barnombudsmän m.m. och EU säkrade även ett omnämnande av frågan om dödstraff för minderåriga i slutdokumentet. Vad gäller de kontroversiella frågorna om sexuell och reproduktiv hälsa gjordes visserligen inga konkreta framsteg jämfört med tidigare åtaganden, men bevarades tidigare gjorda åtaganden genom referenser till tidigare överenskommelser i samband med FN-konferenser. Ett resultat var också att fick ett tydligare uppdrag att beakta rättighetsperspektivet i sitt arbete. hade ettsärskilt ansvar för två möten som hölls i anslutning tillspecialsessionen. Ett handlade om våld mot barn och organiserades av i samarbete med . Det andra behandlade vikten av barn och ungdomars deltagande och rätt att komma till tals. 1.3Sveriges insatser för barn inom utvecklingssamarbetet Barn har alltid varit en prioriterad målgrupp i det svenska utvecklingssamarbetet, och då framför allt inom de sociala sektorerna. Utgångspunkterna har varit barns behov av hälsovård och grundläggande utbildning. Hälsobiståndet fokuserade tidigt på de yngsta barnens överlevnad. Undervisningsbiståndet inriktades i första hand på en utbyggnad av primärskolan. Men i Sidas verksamhet, liksom fallet är i de flesta länder och organisationer, har frågor rörande barn inte tagits upp tydligt i den övergripande dialogen samt i planering och genomförande av bistånd inom andra sektorer. Svenskt bilateralt bistånd för barn