prop · GP03130 · 2002-03-19 00:00:00 — typbesiktning skall anses ha genomgått en registreringsbesiktning och sådana fordon av den godkända typen som därefter tas upp i ett typintyg kan därför anmälas till registrering utan att någon registreringsbesiktning EG-typgodkända fordon som har tillverkats i av yrkesmässiga tillverkare eller som har förts in till av registrerade importörer registreras efter en ansökan av fordonets ägare. streringsbesiktning krävs inte beträffande nya sådana fordon om de åt- följs av ett intyg om överensstämmelse, CoC. Om dessa förutsättningar inte är uppfyllda måste fordonet, även om det är EG-typgodkänt, registreringsbesiktigas för att få tas i bruk. För nya fordon begränsas be- siktningen till att endast omfatta en identifiering av fordonet samt fast- ställande av de uppgifter som skall föras in i vägtrafikregistret. I 1718 §§ terrängtrafikkungörelsen (1972:594) finns bestämmelser om registreringsbesiktning av terrängfordon. Dessa bestämmelser är i huvudsak identiska med bestämmelserna i fordonskungörelsen eller hän- visar till den kungörelsens bestämmelser. Skälen för regeringens förslag och bedömning Hur bör registreringsbesiktning regleras i den nya lagen? Som framgår nedan är det regeringens bedömning att registrerings- besiktningens koppling till kontrollbesiktningen bör upphöra genom att kravet på en fysisk besiktning jämförbar med kontrollbesiktning tas bort. Trots detta kan det vara nödvändigt för den som utför en registrerings- besiktning att ha rätt till tillträde till fordonet för att t.ex. kontrollera dess Med hänsyn härtill och med beaktande av vad som anförs i av- snitt 6 bör registreringsbesiktning tas upp som en särskild kontrollform i den nya fordonslagen. I enlighet med utredningens förslag bör det i lagen anges att en registreringsbesiktning sker av ett enstaka fordon för att identifiera for- donet, för att fastställa de uppgifter om fordonet som skall föras in i väg- trafikregistret och för att kontrollera att fordonet uppfyller föreskrivna krav i fråga om beskaffenhet och utrustning. Registreringsbesiktningens koppling till kontrollbesiktningen bör upphöra En registreringsbesiktning innefattar i praktiken även en fysisk kontroll av fordonet som kan jämställas med en kontrollbesiktning. ligt 45 § fordonskungörelsen skall ett antal bestämmelser om kontroll- besiktning tillämpas även i fråga om registreringsbesiktning och om ett fordon som skall kontrollbesiktigas enligt 75 eller 77 § fordons- kungörelsen godkänns vid en registreringsbesiktning skall besiktningen även anses innefatta kontrollbesiktning. Registreringsbesiktning är det sätt som fordon styckvis kan godkännas för att tas i trafik. Detta innebär att registreringsbesiktning i flera fall är ett alternativ till typgodkännande för det fall tillverkaren inte vill få en serie fordon godkända. För att ett fordon som ingår i en typgodkänd serie skall få tas i bruk krävs det inte att det enskilda fordonet genomgår en I syfte att förenkla regelverket och renodla de olika besiktningsformerna bör som utredningen har föreslagit kravet på att ett fordon vid registreringsbesiktningen skall genomgå en fysisk kontroll i fråga om beskaffenhet och utrustning som kan jämställas med kontroll- besiktning tas bort. Däremot måste fordonen naturligtvis genomgå en fysisk kontroll i syfte att undersöka om det uppfyller föreskrivna krav i fråga om beskaffenhet och utrustning. Vad som har föreslagits leder till att registreringsbesiktningen blir mer lik de olika formerna av typ- godkännande. I ett avseende skiljer sig dock registreringsbesiktningen från typ- godkännande. Även begagnade fordon, t.ex. fordon som varit registrerade i något annat land och importerats till , blir föremål för registreringsbesiktning. Från trafiksäkerhetsintresse torde det dock vara tillräckligt att dessa fordon flyter in i systemet med den åter- kommande kontrollbesiktningen i och med att de registreras i . Sammanfattningsvis kommer de angivna förändringarna att leda till att samtliga fordon behandlas på samma sätt när det gäller kravet på kon- trollbesiktning, oavsett om de ursprungligen registreringsbesiktigats i eller om detta har skett sedan de varit registrerade i något annat land. Bör EG-typgodkända och nationellt typgodkända fordon behandlas lika? Reglerna om typgodkännande skall tillämpas när en tillverkare vill att en grupp fordon, som är lika i väsentliga avseenden, skall godkännas. Be- stämmelserna om typgodkännande är således inte tillämpliga på god- kännande av enstaka fordon. En rimlig konsekvens av detta vore att typ- godkända fordon inte skulle behöva registreringsbesiktigas. Enligt 63 § fordonskungörelsen är så fallet beträffande nationellt typgodkända fordon. Motsvarande bestämmelse saknas dock beträffande vissa EG- typgodkända fordon. Dessa fordon måste således, trots att de är typ- godkända, även registreringsbesiktigas. Som framgår av avsnitt 7.4 föreslår regeringen i denna proposition att förfarandet för nationella typgodkännande, benämnt typbesiktning, så långt möjligt görs identiskt med reglerna om EG-typgodkännande. Det vore därför önskvärt att nationellt typgodkända fordon och EG-typ- godkända fordon behandlades lika även när det gäller registrerings- besiktning. Ett sätt att åstadkomma detta vore att samtliga EG-typ- godkända fordon undantogs från kravet på registreringsbesiktning. En sådan ordning skulle emellertid innebära problem när det gäller be- hovet av att identifiera fordonet. Om ett EG-typgodkänt fordon, som im- porteras till , inte behövde visas upp vid en besiktning skulle det finnas risk för att fordonet registrerades på handlingarna utan att den påstådde ägaren hade tillgång till det. Registreringen och registrerings- skyltarna skulle därefter kunna användas på något annat fordon, eventu- ellt i brottsligt syfte. Det nu beskrivna problemet kommer att kvarstå så länge det inom EU saknas ett gemensamt regelverk för registrering av fordon. Med hänsyn till det anförda anser regeringen i likhet med ut- redningen att det inte är möjligt att undanta EG-typ- godkända fordon, som varit registrerade i något annat land, från kravet på registreringsbesiktning. Genom att inte kräva att fordonet vid registreringsbesiktningen genomgår en fysisk kontroll motsvarande den som sker vid en kontrollbesiktning (se förra avsnittet) blir dock registre- ringsbesiktningen för dessa fordon enklare och billigare än enligt dagens system. Det bör i detta sammanhang även anmärkas att regeringen tillsammans med bl.a. har verkat för att underlätta privat- importen av fordon som varit registrerade i något annat EU-land. De svenska särregler som tidigare fanns beträffande fordons beskaffenhet och utrustning har tagits bort. Vidare har registreringsbesiktningen av nya fordon som importeras av privatpersoner inskränkts till att omfatta endast en identifiering av fordonet och ett fastställande av de uppgifter som skall föras in i vägtrafikregistret. Däremot innefattar registrerings- besiktningen av sådana fordon inte någon kontroll av fordonets be- skaffenhet och utrustning. Regeringens förslag: Mopedbesiktning som sker av en moped för att fastställa att den är en moped klass II och för att kontrollera att den uppfyller föreskrivna krav i fråga om beskaffenhet och utrustning tas upp som en särskild kontrollform i den nya fordonslagen. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har någon erinran mot för- Skälen för regeringens förslag: Enligt 4854 §§ fordonskungörelsen (1972:595) gäller följande i fråga om mopedbesiktning. Mopedbesiktning sker för undersökning av fordonets beskaffenhet och utrustning samt för att fastställa att fordonet är att anse som en moped klass II (48 §). En EG-typgodkänd moped klass II får tas i bruk om den är försedd med ett typgodkännandemärke och åtföljd ett intyg om överens- stämmelse. Övriga mopeder klass II får inte tas i bruk förrän de har god- känts vid en mopedbesiktning (49 §). Om en godkänd moped klass II ändras så att den inte längre stämmer överens med uppgifterna i ett ut- färdat instrument över mopedbesiktning eller typbesiktning, får den inte användas förrän den efter ändringen har godkänts vid en moped- besiktning (50 §). Mopedbesiktning används alltså för enstycksgodkännande av nya mo- peder klass II och för besiktning av äldre mopeder som har ändrats. Vid en mopedbesiktning undersöks fordonets beskaffenhet och ut- rustning samt fastställs om fordonet är att anse som en moped klass II. När en moped godkänns vid en mopedbesiktning skall besiktnings- organet tilldela den en beteckning och utfärda ett besiktningsinstrument. Avskrifter av instrumentet skall skickas till och Rikspolis- styrelsen. Besiktningsorganet, dvs. Aktiebolaget , för ett register över de mopeder som har tilldelats beteckningar (53 §). Den som bedriver yrkesmässig försäljning av mopeder skall när en moped överlåts förse det gällande typintyget eller besiktnings- instrumentet med en skriftlig försäkran om att mopeden han innehaft den inte har ändrats så att mopeden inte längre stämmer överens med uppgifterna i typintyget eller besiktningsinstrumentet (54 §). I enlighet med utredningens förslag bör mopedbesiktning tas in som en särskild kontrollform i den nya lagen. Det bör därvid anges att besikt- ningen sker av en enstaka moped för att fastställa att den är en moped klass II och för att kontrollera att den uppfyller föreskrivna krav i fråga om beskaffenhet och utrustning. Regeringens förslag: Kontrollformen kopplingsbesiktning utmönstras Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har någon erinran mot för- Skälen för regeringens förslag: Bestämmelser om kopplings- besiktning finns i 6668 §§ fordonskungörelsen (1972:595). Kopplingsbesiktning sker för att fastställa att en kopplingsanordning mellan en bil och en släpvagn är i föreskrivet skick. En släpvagn med en totalvikt över får dras av en bil endast om släpvagnen vid kopplingsbesiktning har godkänts för bilen, om inte Väg- verket föreskriver något annat. Detta gäller dock inte en påhängsvagn och inte heller en släpvagn som dras till ett besiktningsorgan för kopplingsbesiktning eller en olastad släpvagn, som med stöd av salu- vagnslicens brukas för färd kortaste lämpliga väg från hamn, järnvägs- station, fabrik, reparationsverkstad, förvaringslokal eller liknande till en sådan plats eller lokal eller till ett garage. Vid besiktningen skall bilen och släpvagnen ställas in och om besiktningen gäller en dolly skall även påhängsvagnen ställas in. Om en släpvagn godkänns för koppling till en bil skall besiktnings- organet utfärda ett kopplingsintyg och sända en avskrift av intyget till Kopplingsintyget skall medföras under färd och på tillsägelse visas upp för en bilinspektör eller en polisman. Det skall vara i sådant skick att det kan läsas utan svårighet. Vad som inte framgår av fordonskungörelsen är att kopplings- besiktning krävs endast i ett fåtal fall. Anledningen till detta är att då- varande har utnyttjat möjligheten att föreskriva om undantag från 66 § fordonskungörelsen. Av föreskrifterna, som alltjämt gäller, framgår det att fordon av olika kopplingsklasser får kombineras på ett antal olika sätt utan att kopplingsbesiktning behöver ske, se Trafik- säkerhetsverkets regler (TSVFS 1983:16) om kopplingsklasser regler (TSVFS 1983:18) om släpvagnar som får dras av lastbilar utan föregående kopplingsbesiktning. Enligt förordningen (1987:27) om fordon i internationell vägtrafik i krävs det inte någon kopplingsbesiktning för utländska fordon. Tolkningen av gällande bestämmelser har satts i fråga i de fall ett svensk- registrerat fordon kopplas ihop med ett fordon som är registrerat i ut- Enligt gällande praxis krävs det kopplingsbesiktning om släp- fordonet är registrerat i , men inte om det är registrerat i utlandet. Dagens system där ett stort antal fordon genom föreskrifter är undantagna från kravet på kopplingsbesiktning är Dessutom menar enligt utredningen att det finns behov av att utöka systemet med kopplings- klasser, eftersom det inte rymmer alla fordonstyper och viktklasser. Härtill synes det, som utredningen har konstaterat, inte finnas sakliga skäl till den nuvarande skillnaden i behandlingen av svenska och utländska drag- och släpfordon. Mot den angivna bakgrunden instämmer regeringen i utredningens be- dömning att de frågor som rör sammankopplingen av fordon helt bör regleras på föreskriftsnivå på sätt som gäller för de olika kopp- lingsklasserna. Härigenom torde regelverket bli mera överskådligt och dessutom neutralt i förhållande till var de sammankopplade fordonen är registrerade. Vid denna bedömning kan bestämmelserna om kopplings- besiktning utmönstras ur regelverket. Regeringens förslag: Lämplighetsbesiktning som sker för att kon- trollera att ett fordon är lämpligt för den avsedda användningen tas upp som en särskild kontrollform i den nya fordonslagen. I lagen anges vidare att ett godkännande vid en lämplighets- besiktning får återkallas. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har någon erinran mot för- Skälen för regeringens förslag: Bestämmelser om lämplighets- finns i 6973 §§ fordonskungörelsen (1972:595) och 24 28 §§ terrängtrafikkungörelsen (1972:594). I de fall bestämmelserna i de båda kungörelserna är likalydande anges nedan endast tillämplig be- stämmelse i fordonskungörelsen. Lämplighetsbesiktning sker för att fastställa att ett fordon är lämpligt för den avsedda användningen (69 §). Godkännande vid lämplighetsbesiktning krävs för att en buss, en last- bil, ett släpfordon eller ett terrängfordon skall få användas i yrkesmässig trafik för personbefordran, för att en personbil skall få användas vid övningskörning i trafikskola, för att ett fordon som har kopplats till ett motordrivet fordon skall få användas för personbefordran, för att en bil skall få registreras som utryckningsfordon och för att ett terräng- motorfordon skall få användas i en uthyrningsrörelse (70 § fordons- kungörelsen och 25 § terrängtrafikkungörelsen). Om ett fordon godkänns vid en lämplighetsbesiktning skall besikt- ningsorganet utfärda ett lämplighetsbevis. Om villkor föreskrivs för an- vändningen skall detta anges i beviset. Besiktningsorganet skall sända en avskrift av beviset till (71 §). Lämplighetsbeviset eller en bestyrkt avskrift av det skall medföras vid färd med det aktuella fordonet. Intyget eller avskriften skall efter till- sägelse visas upp för en bilinspektör eller en polisman (72 §). Ett besiktningsorgan får återkalla ett godkännande som meddelats vid en lämplighetsbesiktning om fordonet är lämpligt för den av- Om godkännandet återkallas skall besiktnings- organet lämna uppgift om det till och, om godkännandet avser användning i yrkesmässig trafik, till prövningsmyndigheten enligt yrkes- trafiklagen (1998:490) (73 §). Enligt regeringens uppfattning bör dagens system med lämplighets- besiktning i allt väsentligt föras över till det nya regelverket. För att kunna genomföra en lämplighetsbesiktning måste den som ut- för besiktningen ha rätt till tillträde till fordonet. Med hänsyn till vad som anförs i avsnitt 6 bör därför lämplighetsbesiktning tas in som en särskild kontrollform i den nya fordonslagen. Ett godkännande vid en lämplighetsbesiktning kan återkallas om for- donet är lämpligt för den avsedda användningen. Denna möj- lighet är så ingripande för den enskilde att den som utredningen har kon- staterat bör regleras i fordonslagen. Regeringens förslag: Kontrollbesiktning sker för att kontrollera att ett fordon dels inte har försämrats i otillåten grad beträffande föreskrivna krav i fråga om beskaffenhet och utrustning som är av betydelse från miljö- och trafiksäkerhetssynpunkt, dels uppfyller föreskrivna krav till skydd för liv och hälsa. Kontrollbesiktning tas upp som en särskild kontrollform i den nya fordonslagen. Besiktningen skall inte längre innefatta någon kontroll av ett taxifordons taxameter. I lagen anges vidare att kontrollbesiktning sker periodiskt men också kan ske till följd av körförbud eller föreläggande. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser har inte någon erinran hyser emellertid starka betänkligheter mot förslaget att slopa taxameterkontrollen vid kontrollbesiktningen och menar att en sådan ändring av regelverket inte bör genomföras förrän följdverkningarna har utretts. Styrelsen för ackre- ditering och teknisk kontroll (SWEDAC) anser att dagens system där en taxiägare vid kontrollbesiktningen måste visa upp en kontrollrapport som styrker att taxametern har kontrollerats av en godkänd verkstad förstärker säkerheten och kontrollen av taxametrar. Skälen för regeringens förslag Periodisk kontrollbesiktning är obligatorisk för de flesta motordrivna fordon och släpfordon. Det huvudsakliga syftet med besiktningen är att kontrollera att utrustning och beskaffenhet hos fordon som är i bruk upp- fyller de krav som ställs på dem i fråga om trafiksäkerhet och miljö. styrs skyldigheten att ställa in ett fordon till kontrollbesiktning av den tidpunkt när fordonet togs i bruk och inte, som tidigare, av årsmodellbeteckningen. I den EG-rättsliga lagstiftningen finns bestämmelser om åter- kommande kontroll av fordons trafiksäkerhet i rådets direktiv /96/EG av om tillnärmning av medlemsstaternas lag- stiftning om provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet1. Direktivet är huvudsakligen genomfört i före- skrifter (VVFS 2000:101) om kontrollbesiktning. I fordonskungörelsen (1972:595) behandlas kontrollbesiktning i 74 89 §§. Avsnittet inleds med bestämmelser som anger vilka fordon som skall kontrollbesiktigas och när dessa skall ställas in för besiktning. Det förekommer variationer både beträffande när ett fordon skall kontroll- besiktigas första gången och beträffande besiktningarnas periodicitet. Motsvarande bestämmelser för terrängfordon finns i 2930 a § terräng- trafikkungörelsen (1972:594). I fråga om andra fordon än terrängfordon avser kontrollbesiktningen endast fordon års modell. I 78 § fordonskungörelsen förklaras vad som menas med inställelse- månad och inställelsetermin. Inställelseterminen består av en inställelse- månad samt de närmast föregående två och närmast följande två kalendermånaderna. Inställelsemånaden bestäms av den sista siffran i fordonets registreringsnummer. Inställelseterminen och inställelse- månaden styr för de flesta typer av fordon när fordonet skall kontroll- besiktigas (77 §). Ett fordon skall godkännas vid kontrollbesiktningen om det är i trafik- säkert skick, i förekommande fall är utrustat med en taxameter som till- sammans med sin fastsättning är kontrollerad och plomberad i enlighet med föreskrifter som avses i 11 kap. 1 § yrkestrafikförordningen (1998:779), uppfyller de krav som avses i förordningen (1988:1145) om brandfarliga och explosiva varor, förordningen (2001:1085) om motor- fordons avgasrening, förordningen (1995:555) om HFC och förordningen (1995:636) om ämnen som bryter ned ozonskiktet samt om fordonet även i övrigt är godtagbart från miljösynpunkt. Fordonet skall godkännas även om det har brister, om dessa är av ringa betydelse (82 §). Om ett fordon är så bristfälligt att det inte kan användas utan uppenbar fara för trafiksäkerheten skall körförbud meddelas. gäller till dess att en ny kontrollbesiktning sker (83 §). Om ett fordon har sådana brister att det inte kan godkännas, men kör- förbud inte meddelas, skall besiktningsorganet enligt 84 § fordons- kungörelsen förelägga fordonets ägare att avhjälpa bristerna och inom ställa in fordonet för kontrollbesiktning. Om fordonet inte ställs in inom föreskriven tid inträder körförbud. Ett sådant körförbud gäller till dess att kontrollbesiktning sker. En fordonsägare som har fått föreläggande om kontrollbesiktning en- ligt 84 § kan i stället låta åtgärda och prova fordonet vid en verkstad som är ackrediterad enligt lagen (1992:1119) om teknisk kontroll. gäller om körförbud har inträtt enligt 84 §, om provningen sker inom en 1 EGT L 46, , s. 1 (Celex 31997L0096). månad från det att körförbud inträdde och från en full- ständig kontrollbesiktning. Verkstaden skall utfärda ett intyg om att for- donet har provats och att bristen har åtgärdats. Intyget skall sändas till som prövar om fordonet skall godkännas (84 a §). Om intyget inte utfärdas eller om det inte godkänns av inträder kör- förbud. Om en fordonsägare vid en fullständig kontrollbesiktning har fått ett föreläggande om att åtgärda enkla brister och efter kontrollbesiktningen har låtit åtgärda och prova fordonet vid en ackredi- terad verkstad, får verkstaden utfärda ett intyg om att fordonet har pro- vats och bristerna åtgärdats. Intyget skall omgående sändas till Väg- verket, som skall pröva om fordonet skall godkännas (84 b §). Ett fordon som inte kan godkännas vid prövningen av intyget skall ställas in för förnyad kontrollbesiktning. För ett fordon som inte ställs in till den periodiska kontroll- besiktningen inträder körförbud från och med kalendermånaden efter den månad under vilken fordonet senast skulle ha ställts in till besiktning. bilar som varit avställda gäller i vissa fall särskilda regler (85 §). Om det vid en kontrollbesiktning visar sig att ett fordon har ändrats på ett visst sätt skall fordonets ägare föreläggas att ställa in fordonet till Om fordonet därefter inte ställs in till registreringsbesiktning inom förelagd tid inträder körförbud (87 §). Besiktningsorganet skall lämna uppgift om kontrollbesiktning och om förelägganden som meddelats i samband därmed till , i fråga om fordon som är registrerade i vägtrafikregistret, och till Försvars- makten i fråga om fordon som är registrerade i det militära fordons- I 30 § terrängtrafikkungörelsen anges vilka terrängfordon som skall kontrollbesiktigas och därefter anges i kungörelsens följande paragrafer om kontrollbesiktning att fordonskungörelsens bestämmelser skall tillämpas även beträffande terrängfordon. Hur bör kontrollbesiktning regleras i fordonslagen? Den som genomför en kontrollbesiktning måste ha rätt till tillträde till Kontrollbesiktning bör därför tas upp som en särskild kontroll- form i den nya fordonslagen (se avsnitt 6). Vid en kontrollbesiktning sker en kontroll av hur den beskaffenhet och utrustning som är av betydelse från miljö- och trafiksäkerhetssynpunkt Vidare sker en kontroll av att fordonet uppfyller före- skrivna krav i fråga om liv och hälsa. Detta syftar på bl.a. de krav som anges i förordningen (1988:1145) om brandfarliga och explosiva varor, se 82 § fordonskungörelsen, och omfattar t.ex. tankar i gasdrivna fordon. I 74 § fordonskungörelsen anges att kontrollbesiktning sker för kon- troll av den beskaffenhet och utrustning hos fordonet som är av betydelse från miljö- och trafiksäkerhetssynpunkt. Denna beskrivning ger alltså inte en helt korrekt beskrivning av den kontroll som görs. Det bör i beskrivningen av kontrollbesiktning tydligt framgå att be- siktningen är en form av trafiksäkerhets- och miljöprovning varigenom det kontrolleras att fordonet inte har försämrats alltför mycket i för- hållande till ursprungsutförandet. Med anledning härav bör det i lag- texten anges att besiktningen sker för att kontrollera att fordonet inte har försämrats i otillåten grad. För att i lagen tydliggöra vilken funktion kontrollbesiktningen har bör det där anges att besiktningen sker periodiskt, men också kan ske till följd av körförbud eller föreläggande. Bör taxametern i ett taxifordon kontrolleras vid kontrollbesiktningen? Enligt 74 § fordonskungörelsen sker kontrollbesiktning bl.a. för att kon- trollera att kraven i fråga om taxameter, enligt yrkestrafikförordningen och med stöd av denna meddelade föreskrifter, är uppfyllda. Av 7 kap. 1 § yrkestrafikförordningen följer att ett fordon får användas i taxitrafik endast om det är försett med en taxameter av godkänd typ.