prop · GP0383 · 2002-01-02 00:00:00 — Några exempel är arbetet med en nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering, en strategi för att förverkliga , en nationell handlingsplan för handikappolitiken samt för levande historia. För att erhålla en mer samlad bild av hur lever upp till sina internationella åtaganden inom mänskliga rättighetsområdet är det dock viktigt att anta ett En nationell handlingsplan för mänskliga rättigheter skall se till helheten och verka för att ge en övergripande bild av och mänskliga rättigheter samt identifiera åtgärder vilka kan förbättra främjandet och skyddet av de mänskliga rättigheterna. har ratificerat FN:s sex viktigaste konventioner om de mänskliga rättigheterna samt konvention angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Utgångspunkt för arbetet bör bl.a. vara de svenska rapporterna till kommittéerna, sammanfattande kommentarer och rekommendationer från kommittéerna och domstolsavgöranden kopplade till de ovan FN:s samt arbete inom mänskliga rättighetsområdet och sociala stadga bör också ligga till grund för arbetet. En arbetsgrupp bestående av representanter från de olika departementen inom skall tillsättas inom . Arbetsgruppen skall ledas av demokratienhet. kartlägga och analysera hur svenska myndigheter arbetar för att förbättra skyddet av de mänskliga rättigheterna i , kartlägga och klargöra olika modeller för utformandet av en nationell handlingsplan. I detta arbete ingår att undersöka hur andra länder arbetat eller arbetar för att få fram sina respektive handlingsplaner och därefter välja en för fungerande arbetsmodell, granska de organisatoriska aspekterna av befintliga arbete för att hantera frågor om mänskliga rättigheter och vid behov föreslå eventuella förändringar, Referensgrupper samt utåtriktad verksamhet i samarbete med av tillsatta referensgrupp(er) vari myndigheter, akademiker inom området, representanter för enskilda organisationer, arbetsmarknadens parter, intresseorganisationer m.fl. kan ingå, arbeta utåtriktat och ha en bred dialog med intressenter i samhället under arbetets gång samt sprida information om och arbeta för att främja de mänskliga rättigheterna. Referensgruppen skall ha som syfte att verka som stöd till arbetsgruppen i dess arbete. med utgångspunkt i ovan utarbeta ett förslag till en svensk Bilaga 2 handlingsplan för de mänskliga rättigheterna, föreslå konkreta åtgärder samt uppföljningsmekanismer för den föreslå åtgärder för hur FN:s årtionde för utbildning inom mänskliga rättigheter kan uppmärksammas i , uppskatta kostnader för genomförandet av handlingsplanen. Arbetsgruppens sammansättning och avrapportering Arbetsgruppen leds av demokratienhet. I arbetsgruppen skall som ledamöter i första hand ingå företrädare från departementen. Till arbetsgruppen bör knytas referensgrupper med experter från statliga myndigheter, intresseorganisationer, fackliga organisationer, universitet och högskolor samt andra intressenter. Arbetsgruppen skall avrapportera sitt uppdrag. Arbetsgruppen skall ta fram en arbetsplan med preciserade delmål samt efter kartläggning och analys återrapportera senast den Aktörer som beretts möjlighet att delta i eller lämna synpunkter på arbetet med en nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna , , , , Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning och Ombudsmannen mot etnisk diskrimi- nering. , , , , , , , Polis- högskolan, , Riksåklagaren, , Sida, , i skolan, , , Svenska , , , och . Politiker samt forskare, domare och andra enskilda personer Riksdagsledamöter från de olika riksdagspartierna samt ett trettiotal enskilda personer bl.a. forskare och domare. , i , American Citizens Abroad, , , i , Artister för fred, i , i , , i , i , , Centerkvinnor, , , , i , Estniska Kommittén, i , i , Exit, , , Finlands- svenskarnas i , liberalernas kvinnoförbund, Forum för Frivilligt Socialt Arbete, Forum Kvinnor och Handikapp, Fritidsforum, Frivilligorganisationernas fond för mänskliga rättigheter, , Förenade Islamiska i , Föreningen resandefolket, Föreningen , , , Handikapp- 1 Med reservation för att namnen är korrekta och fullständigt återgivna förbundens Samarbetsorgan, Humanisterna, och Samhälle, , Immigranternas Central- förbund, , , Individuell Människohjälp, Industrifacket, i , - Svenska avdelningen, Internationella konstnärer i , , för Fred och Frihet, IOGT-NTO- rörelsens/inter. institut, i , Iranska i , Islamiska i , i , , Japanska i , Judiska i , Jugoslaviska Föreningen, Kaleidoscope invandrarfilmarnas förening, KFUK- , Kommitté för försvaret av Iranska kvinnors rättigheter, i , , , , Kurdiska Rådet, , Kvinno- och barn kulturförening, Kvinno- forum, Kvinnor För Fred, Kvinnorättsforum, i , för Ungdomsorganisationer, Lettiska , Moderatkvinnorna, för sjuka barns behov, arbetarförbundet, Palestinskt nätverk, , Polska i , i , Portugisiska Invandrarkvinnors organisation, Portugisiska kvinnors organisation, , , barn och ungdomar, , Riksorganisationer av Salvadoranska Föreningar, , , , Röda Korset, , , , Serbiska i , SIOS, S-kvinnor, i , Sociala Missionen, Somaliska familjehjälporg, Somaliska Hakaba för kultur och utvecklingsfirma, , i , Somaliska Rådgivningsbyrån, i , , Stiftelsen kvinnolobby, , katolska stift, , , , Svenska för Mänskliga Rättigheter, Svenska Iran- kommittén, internationella avdelningen, , Svenska Unifem-Kommittén, , , , Sverigefinska Riks- förbundet, , , förbund, Kristna Råd, kristna socialdemokratiska Sverigeunionen av Soroptimisterna, , Syrianska , i , Tjeckoslovakiska , , Unga Örnars , , UngSIOS och Konventioner om mänskliga rättigheter som har ratificerat Konvention om förhindrande och bestraffning av brottet folkmord Konvention angående flyktingars rättsliga Internationell konvention om avskaffande av alla former av rasdiskriminering Internationell konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter Internationell konvention om medborgerliga Fakultativt protokoll om enskild klagorätt till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter Protokoll angående flyktingars rättsliga Konvention om avskaffande av all slags Konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller Konvention om barnets rättigheter Andra fakultativa protokollet syftande till dödsstraffets avskaffande till den medborgerliga och politiska rättigheter Romstadga för den internationella Konvention (nr 29) om tvångs- eller Konvention (nr 87) om föreningsfrihet och Konvention (nr 98) om tillämpningen av principerna för organisationsrätten och den Konvention (nr 100) om lika lön (mellan kvinnor och män) Konvention (nr 105) om avskaffande av Konvention (nr 111) om diskriminering vad avser anställning och yrkesutövning Konvention (nr 138) om minimiålder för Konvention (nr 156) om jämställdhet mellan manliga och kvinnliga arbetstagare med Konvention (nr 182) om förbud mot och omedelbara åtgärder för avskaffande av de värsta formerna av barnarbete Europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de Tilläggsprotokoll (d. konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande Protokoll nr 4 (d. konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, avseende erkännande av vissa andra rättigheter och friheter än dem som redan finns i konventionen och i dess första Protokoll nr 6 (d. konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, avseende avskaffande av Protokoll nr 7 (d. konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande Europeisk konvention till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande Tilläggsprotokoll till den europeiska sociala Tilläggsprotokoll till den europeiska sociala stadgan (ej i kraft) Europeisk stadga om landsdels- eller Protokoll nr 1 till den europeiska konventionen till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (ej i kraft) Protokoll nr 2 till den europeiska konventionen till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (ej i kraft) Ramkonvention om skydd för nationella Tilläggsprotokoll till den europeiska sociala stadgan angående ett kollektivt Reviderad europeisk social stadga Departement som ansvarar för de frågor som behandlas i denna skrivelse Regeringen avser att med jämna mellanrum återkomma till för att redovisa arbetet med mänskliga rättigheter på nationell nivå. Regeringen avser att ge en utredare i uppdrag att göra en kartläggning av i vilka fall svenska domstolar tillämpat 2 kap. regeringsformen och den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Kartläggningen bör även innefatta en redogörelse av de svenska målen inför den europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. Regeringen avser att låta kartlägga hur lagstiftningen inom olika områden påverkar ideella föreningar. Regeringen avser att besluta att en särskild utredare skall tillsättas med uppgift att utreda och analysera frågor rörande allmänna samlingslokaler. Regeringen avser att genomföra återkommande s.k. Folkrörelseforum för dialog mellan å ena sida regeringen och dess förvaltningsmyndigheter och å andra sidan företrädare för föreningslivet. förslag till en ny reglering av sexualbrotten är föremål för beredning. Regeringen har i propositionen Hets mot folkgrupp, m.m. (prop. 2001/02:59) föreslagit bl.a. att det införs en särskild straffskala för grova fall av hets mot folkgrupp och att tillämpningsområdet för bestämmelserna om hets mot folkgrupp utvidgas så att också hets med anspelning på sexuell läggning omfattas. Regeringen avser att fortsätta verka för att registrerade partners som enligt nationell lag har samma rättigheter och skyldigheter gentemot varandra som makar i äktenskap skall likställas med makar i äktenskap i de tjänsteföreskrifter som reglerar anställningsvillkoren för anställda i EU:s institutioner. Regeringen har i propositionen Hets mot folkgrupp, m.m. (prop. 2001/02:59) föreslagit att hets med anspelning på sexuell läggning skall kriminaliseras. En särskild utredare har föreslagit nya regler för att motverka domstolstrots när det gäller verkställighet av domar för insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade och socialtjänstlagen (1980:620). Förslagen bereds inom . I propositionen 2001/02:80 Demokrati för det nya seklet föreslås ett antal åtgärder för att underlätta för funktionshindrade medborgare att åta sig och genomföra politiska förtroendeuppdrag. utarbetas förslag till författningsändringar som syftar till att förbättra och förtydliga straffprocessuella regler som gäller personer som har berövats friheten. Regeringen har beslutat att ge en kommitté i uppdrag att se över den ordinarie tillsynen av polisen och åklagarväsendet för att säkerställa att medborgarnas krav på en demokratisk kontroll tillgodoses på bästa sätt (Ju 2000:15). Regeringen har beslutat att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en sammanhållen och övergripande granskning av förfarandet vid brottsutredningen i samband med dödsfall (Ju 2000:14). Regeringen har beslutat att ge en kommitté i uppdrag att se över polisens möjligheter att förebygga och bekämpa allvarliga ordningsstörningar (Ju 2001:08). Regeringen följer noga utvecklingen vad avser de krav på domstolsprövning som EG- rätten och den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna ställer. Regeringen arbetar med att åstadkomma ett domstolsväsende som ännu bättre än svarar upp mot bl.a. den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheternas krav på en rättegång inom rimlig tid. Regeringen har låtit utreda frågan om hur yttrandefriheten och meddelarfriheten på arbetsplatser som inte är offentliga kan stärkas. Frågan övervägs inom . En interdepartemental arbetsgrupp för mänskliga rättigheter kommer att inrättas inom Regeringen avser att ge Riksåklagaren, , , och i uppdrag att förstärka sin utbildning om mänskliga rättigheter för sin personal. Särskild fokus i utbildningen skall läggas på informationssökning om mänskliga rättigheter. Regeringen avser att ge i uppgift att ta fram utbildningar om mänskliga rättigheter för personer i ledande ställning vid statliga myndigheter. Regeringen avser att låta genomföra olika seminarieserier om mänskliga rättigheter för de anställda i . Regeringen kommer att följa de insatser som gör för att ytterligare utveckla sin utbildningsverksamhet om mänskliga rättigheter. Regeringen avser att i ett inledande skede verka för att anställda och politiker i kommunerna och landstingen erbjuds utbildning om de mänskliga rättigheterna. Regeringen kommer att ta upp en diskussion med och om utbildningens närmare utformning och finansiering samt om hur förbunden kan bidra till genomförandet av utbildningen. Regeringen kommer att ge organisationer m.fl. möjlighet att kunna erhålla bidrag till aktiviteter som främjar deltagande i de demokratiska processerna. Regeringen avser att låta utarbeta en informationsstrategi för att sprida kunskap om de mänskliga rättigheterna. Regeringen avser att låta inrätta en särskild hemsida om mänskliga rättigheter. Regeringen avser att låta sprida handlingsplanen till kommuner, vissa statliga myndigheter och enskilda organisationer m.fl. Regeringen avser att låta översätta en sammanfattning av innehållet i handlingsplanen till engelska och till de erkända minoritetsspråken. Regeringen avser att låta göra en sammanfattning av innehållet i handlingsplanen tillgänglig på talkassett. Regeringen avser att i samråd med Riksåklagaren, och låta samla, vid behov översätta till svenska och publicera viktigare dokument inom området mänskliga rättigheter som är av betydelse för respektive myndighetsområde. Regeringen avser att i samråd med låta samla, vid behov översätta till svenska och publicera viktigare dokument inom området mänskliga rättigheter som är av betydelse för domstolsväsendet. Den interdepartementala arbetsgruppen för mänskliga rättigheter som avses inrättas kommer att få till uppgift att följa upp handlingsplanen och se till att den utvärderas. Regeringen fördjupar sin dialog med företrädare för det svenska näringslivet vad avser mänskliga rättigheter. Regeringen har i regleringsbreven för och avsatt ett utökat förvaltningsanslag till myndigheterna med sammanlagt för att inte öka de nuvarande handläggningstiderna. Regeringen avser att i sin mål- och resultatdialog med och aktivt följa hur myndigheterna lever upp till visioner och verksamhetsmål för att låta perspektivet med mänskliga rättigheter genomsyra riktlinjer för handläggning och beslutsfattande. Regeringen välkomnar direktivförslag om att s.k. könsrelaterad förföljelse skall innefattas i konventionsflyktingbegreppet. Regeringen kommer att föreslå att den svenska lagstiftningen anpassas till resultatet av förhandlingarna i rådet. Regeringen välkomnar direktivförslag om att förföljelse på grund av sexuell läggning skall innefattas i konventionsflyktingbegreppet. Regeringen kommer att föreslå att den svenska lagstiftningen anpassas till resultatet av förhandlingarna i rådet. Regeringen avser att ge och i uppdrag att undersöka och till regeringen redovisa vilka åtgärder som vidtagits när det gäller utbildning av personalen om och mot tortyrs praxis och de konventioner som besluten vilar på. Regeringen avser att ge och i uppdrag att i sin undervisning beakta frågor om mänskliga rättigheter. Regeringen avser att i dialogen med berörda totalförsvarsmyndigheter följa det arbete som de bedriver för att informera om och för att stärka skyddet för vissa särskilda fri- och rättigheter. Regeringen avser att föreslå vissa åtgärder för att stärka och effektivisera . Regeringen avser att fortlöpande följa att lagändringar med anledning av FN:s konvention om barnets rättigheter får avsedd effekt. Regeringen avser att överlämna en barnskrivelse till . Regeringen har avsatt för insatser mot hemlöshet. Regler om administrativa frihetsberövanden finns i bl.a. smittskyddslagen (1988:1472). Regeringen avser att i en kommande proposition ta ställning till bl.a. hur smittskydds- arbetet bör vara organiserat och vilka rättigheter och skyldigheter den enskilde bör ha i ärenden som rör smittskydd. Regeringen har lagt fram propositionen 2001/02:58 för med en ny lag om allmännyttliga bostadsföretag. Lagförslaget innehåller bl.a. en definition av allmännyttliga bostadsföretag samt förutsättningarna för att förbli ett sådant. Regeringen avser att ge i uppdrag att i sin undervisning beakta frågor om mänskliga rättigheter. Regeringen har beslutat överlämna en proposition om likabehandling i Resurser har tilldelats för 31 professurer och 73 anställningar som forskarassistenter avsedda för underrepresenterat kön. Regeringen prioriterar fortsatt arbete med att bryta social och etnisk snedrekrytering till högre utbildning. Regeringen har ändrat i läroplanerna för dels det obligatoriska skolväsendet, förskola och fritidshem, dels den frivilliga skolan för att bringa kännedom om den samiska kulturen, religionen och språket. Regeringens insatser inom värdegrundsområdet fortsätter och innefattar bl.a. för perioden juli 2000juni 2003 en satsning om för att stödja och fördjupa skolornas arbete med värdegrundsfrågor. Regeringen deltar inom ramen för Nordiska ministerrådets skolsamarbete i ett projekt om värdegrund och demokrati samt om mobbning och våld. Regeringen har avsatt för att utveckla kurser för lärare och lärarstuderande om Förintelsen och i nutidshistoria. Regeringen har givit särskilt stöd till kurser om mänskliga rättigheter och demokrati vid , . Regeringen har beslutat att införa en ny inriktning inom magisterexamen, en s.k. magisterexamen med bredd, i den s.k. examensordningen i bl.a. högskoleförordningen (1993:100). Den nya inriktningen inom magisterexamen i examensordningen bör underlätta för högskolorna att bedriva påbyggnadsutbildning med fördjupning även i tvärveten- skapliga ämnen t.ex. mänskliga rättigheter. Regeringen avser att stödja en sommarskola om mänskliga rättigheter och demokrati inom ramen för . Regeringen avser att stödja fort- och vidareutbildning av vissa yrkeskategorier i frågor om mänskliga rättigheter. Regeringen uppmuntrar universitet och högskolor att analysera behovet av och förutsättningarna för att bygga upp ett nätverk kring forskning om mänskliga rättigheter. Formerna för nätverket och samarbetet bör utarbetas av parterna själva. Regeringen arbetar med att undanröja hinder för en eventuell ratifikation av konvention (nr 169) om ursprungsfolks rättigheter. I den skrivelse om samepolitiken som regeringen avser att lämna till kommer denna process att beskrivas utförligare. Regeringen avser att föreslå åtgärder för att tydliggöra organisation och för att göra regleringen av tingets arbetsformer tydligare. Regeringen kommer att inleda förhandlingar med om en ny renbetes- konvention. En nordisk expertgrupp skall tillsättas för att utarbeta ett utkast till en nordisk samekonvention. Regeringen avser att lämna förslag till en ny rennäringspolitik. Regeringen avser att tillsätta en för att identifiera gränser för renskötselområdet. Regeringen har i regleringsbrev avsatt för den informationssatsning riktad till hela befolkningen om samernas kultur och historia som påbörjades . Regeringen har i Statens kulturråds regleringsbrev avsatt i syfte att främja de nationella minoriteternas språk och kultur. Regeringen avser att låta ta fram material om mänskliga rättigheter som kan användas inom utbildningsväsendet. I materialet skall de folkrättsliga aspekterna uppmärksammas. En kartläggning av de områden som är i behov av kompletteringar av utbildningsmaterial om mänskliga rättigheter samt en översyn av möjligheterna att ta fram detta material skall också genomföras. Regeringen avser att låta undersöka möjligheterna att ta fram ett interaktivt utbildningsmaterial om mänskliga rättigheter. Regeringen avser att stödja enskilda organisationer för att de skall kunna förbättra möjligheter att vidareutbilda sin personal och sina medlemmar om mänskliga rättigheter. Regeringen avser att bidra till att mötesplatser för olika grupper i samhället skapas för diskussion om frågor som rör mänskliga rättigheter. Regeringen anser att en informationsstrategi för att sprida kunskap om de mänskliga rättigheterna behöver utarbetas. Regeringen arbetar med att ta fram tilläggsdirektiv till den s.k. Diskriminerings- utredningen i syfte att utreda möjligheterna till en generell lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder och samhällsområden. Avsikten är att uppdraget också skall innefatta att se över uppgifter och ansvarsområden för , , Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning och Ombudsmannen mot etnisk diskriminering samt att överväga en samordning eller sammanslagning av några av eller samtliga dessa ombudsmän. Frågan om länsstyrelserna bör ges tillsynsansvar över jämställdhetslagens (1991:433) regler om aktiva åtgärder bereds inom . Detsamma gäller de förslag som Rådet för jämställdhetsfrågor som rör transporter och IT har lämnat. har fått i uppdrag av regeringen att utföra en tidsanvändningsstudie som skall ge information om arbetsfördelningen i hemmen. Regeringen har överlämnat skrivelsen En nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering (skr. 2000/01:59) till . Regeringen uppdrog 1999 åt samtliga myndigheter som lyder direkt under regeringen att upprätta handlingsplaner för att främja etnisk mångfald bland de anställda. En särskild utredare har fått i uppdrag att beskriva och analysera fördelningen av makt och inflytande ur ett integrationspolitiskt perspektiv. Det antirasistiska arbetet har förstärkts och har beräknats för detta arbete. En försöksverksamhet med lokala och regionala diskrimineringsombud skall påbörjas . En arbetsgrupp har utarbetat ett förslag till hur det fortsatta arbetet för att bistå personer som vill lämna rasistiska och liknande grupperingar kan bedrivas, utvecklas och finansieras. Regeringen överväger att ge i uppdrag att undersöka om det finns behov av att införa ett särskilt skydd mot diskriminering av transpersoner och hur ett sådant skydd skall utformas. Minoritetspolitiken bör fortsatt utvecklas i enlighet med intentionerna i den minoritetspolitiska propositionen (prop. 1998/99:143). Regeringen har gett i i uppdrag att utreda konsekvenserna av en eventuell utvidgning av det geografiska området enligt lagen (1999:1175) om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar. Ambitionen är att lagen skall tillämpas även i några kommuner inom det sydsamiska området. Regeringen avser att låta göra en översyn av minoritetsorganisationernas möjligheter till stöd. Frågan om på vilket sätt samarbetet med romskt organisationsliv bäst bör utformas bereds inom . Regeringen följer upp och intensifierar det arbete som pågår för att underlätta ratifikation av olika konventioner om mänskliga rättigheter. Regeringen ser över i vilken mån ytterligare konventioner/tilläggsprotokoll till konventioner som rör mänskliga rättigheter kan undertecknas. Regeringen ser över de reservationer som finns antecknade till olika konventioner och tilläggsprotokoll och överväger om de kan dras tillbaka. Regeringen följer noga upp den kritik som riktas mot vad avser åtaganden om mänskliga rättigheter. För myndigheter med särskilt ansvar för mänskliga rättigheter kommer regeringen att överväga att ytterligare uppmärksamma dem på deras ansvar, exempelvis genom bestämmelser i instruktionerna eller genom att i regleringsbreven ställa krav på återrapportering. Regeringen avser att ge ett antal myndigheter och allmänna försäkringskassor i uppdrag att utbilda sin personal om mänskliga rättigheter.