prop · GP03129 · 2002-03-19 00:00:00 — beaktande av lagen om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet och dess krav. Etnisk mångfald inom statsförvaltningen Utöver den kvalitets- och kompetenshöjning som kan uppnås genom mångfald bland de anställda har regeringen pekat på det demokratiska värdet av att den etniska och kulturella mångfalden som präglar också avspeglas i statsförvaltningen. Också i den förvaltningspolitiska propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136) som antogs av , uppmärksammar regeringen mångfald ur ett arbetsgivarpolitiskt perspektiv. framhåller där att myndigheterna bör beakta den kvalitets- och kompetenshöjning som kan uppnås genom ökad etnisk och kulturell mångfald bland de anställda. Som ett led i regeringens fortlöpande uppföljning av de statliga myndigheterna begär regeringen in uppgifter avseende myndigheternas arbetsgivarpolitik och de mål som gäller för denna (senast i regeringsbeslut nr 16). regeringen därigenom får används dels till att ge en samlad bild av kompetensförsörjningen inom statsförvaltningen, dels till att utvärdera och följa upp myndigheternas arbetsgivarpolitik. är de statliga myndigheterna ålagda att i samband med sin årliga redovisning av kompetensförsörjningen avrapportera i vilken mån de vidtagit åtgärder för att främja den etniska och kulturella mångfalden bland de anställda. Mot bakgrund av bristen på etnisk mångfald i stora delar av statsförvaltningen och kraven på aktiva åtgärder i lagen om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet gav regeringen ett uppdrag till samtliga statliga myndigheter som lyder direkt under regeringen att upprätta handlingsplaner för att främja etnisk mångfald bland sina anställda. Myndigheternas redovisningar av sin kompetensförsörjning under de visar en positiv utveckling vad gäller åtgärder för att stimulera på etnisk och kulturell mångfald. procent av myndigheterna redovisat att de vidtagit någon typ av aktiva åtgärder för att främja etnisk mångfald bland personalen. motsvarande andel drygt hälften och . Trots den positiva utvecklingen utgör invandrare fortfarande en mycket liten andel av de anställda inom statsförvaltningen. andelen utrikes födda finns inom universitets- och forskningsvärlden. Inom denna sektor (där utrikes födda lärare och annan personal som tillfälligt gästar ingår i statistiken) utgör andelen utrikes födda 15 procent medan inom länsstyrelser, och övriga myndigheter utgör andelen anställda som invandrat . sett har de utrikes föddas andel inom statförvaltningen ökat med 2,3 har ännu inte blivit ett föredöme inom området. 2001/02:129 Enligt siffror från fanns sammanlagt 210 418 statligt Av dessa utgjorde andelen invandrare . Regeringen anser att även om medvetenheten på myndigheterna ökat om den kvalitet som det kan innebära för verksamheten med etnisk mångfald så bör utvecklingen påskyndas. kompetensråd har haft regeringens uppdrag att i samråd med och Statskontoret inventera och lyfta fram inspirerande exempel rörande bl.a. arbete för etnisk och kulturell mångfald inom statsförvaltningen. Syftet är att sprida kännedom om detta arbete för att ge andra myndigheter möjlighet till lärande och stöd för sin egen utveckling Regeringen har givit i uppdrag att utarbeta ett förslag till en preparandutbildning för invandrade Utbildningens syfte skall vara att förbereda deltagarna på att arbeta som handläggare i statsförvaltningen. Regeringen har för avsikt att följa upp myndigheternas arbete för att stimulera den etniska mångfalden främst i myndighetsdialogerna för att öka medvetenheten hos myndigheterna om de kvalitéer som bl.a. etnisk mångfald kan tillföra verksamheten. särskilt uppmärksammas på skyldigheterna enligt lagen (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet. I det uppdrag som gavs till myndigheterna att redovisa kompetensförsörjningen har regeringen särskilt påpekat den befarade arbetskraftsbristen i samband med att befolkningen blir allt äldre. regeringen är det av stor vikt att arbetskraftens samlade kompetens tas tillvara oavsett sådana faktorer som kön, ålder, etniskt ursprung, funktionshinder och sexuell läggning. Det gäller även för staten som Att varje individ ges lika möjligheter i arbetslivet är också Det finns enligt regeringen således all anledning för de statliga arbetsgivarna att arbeta för att tillvarata mångfald och undvika alla former av diskriminering i sina organisationer. Etnisk mångfald inom den kommunala sektorn har kartlagt kommunernas mångfaldsarbete. kommuner anställer var femte förvärvsarbetande i landet. fanns totalt ca 750 000 tjänster varav 710 000 heltidstjänster. fjärdedelar av de kommunala tjänsterna finns inom sektorerna vård, omsorg och skola. Medelåldern bland de kommunalt anställda är drygt , är eller äldre. Bland den personal som arbetar i dag är kvinnor och medelålders överrepresenterade, medan människor med utländsk bakgrund är underrepresenterade och utgör bara ca 9 procent av samtliga heltidsanställda men av samtliga inom den kommunala sektorn. Detta beror på att invandrare oftast är anställda som vikarier eller timanställda och saknar anställningstrygghet. former av anställningar är vanligast främst inom äldreomsorgen. Kommunerna står liksom staten inför en generationsväxling. behöver kommunerna rekrytera drygt 625 000 nya medarbetare fram . Siffrorna visar med all tydlighet att det kommer att bli konkurrens om arbetskraften under de I de kommuner där det finns en mångfaldspolicy eller Skr. 2001/02:129 handlingsplaner anges kundperspektiv, gott anseende, lagens krav om aktiva åtgärder samt demografiska skäl som motiv för att öka den etniska mångfalden bland personalen. Av samtliga kommuner som ingår i kartläggningen har dock vidtagit särskilda åtgärder för att stimulera en utveckling av den etniska mångfalden bland personalen. Etnisk mångfald inom den privata sektorn Det saknas en samlad bild över hur arbetet att stimulera etnisk mångfald bedrivs inom den privata sektorn. Det finns många företag som har mångfaldsplaner eller policydokument och där mångfaldsarbetet ses som en del av företagens affärsstrategi och strävan att öka företagens konkurrenskraft. I botten ligger ofta omsorg om den framtida kompetensförsörjningen och en strävan att bredda rekryteringsbasen. Parterna på arbetsmarknaden arbetar för att stimulera den etniska mångfalden på arbetsmarknaden genom Rådet för etnisk mångfald. Rådet har ägnat mycket tid åt egen kunskapsuppbyggnad och kartläggning av områden där parterna gemensamt kan göra insatser. Den ökade kunskapen har parterna använt som underlag för aktivitet inom sina respektive organisationer. Ett återkommande och viktigt inslag i Rådets möten är att utbyta erfarenheter om vad som är aktuellt inom respektive organisation och bransch vad gäller initiativ och aktiviteter på mångfaldsområdet. Föreningen driver ett flerårigt program Fler i arbete för välfärd i syfte att näringslivet bättre skall ta tillvara den resurs som välutbildade invandrare utgör på arbetsmarknaden. arbete för att stimulera etnisk mångfald i arbetslivet har också till uppgift att främja den etniska mångfalden i arbetslivet och en rad olika insatser har gjorts. har disponerat i särskilda medel för detta ändamål och för har ytterligare fördelats Dessa särskilda medel ingår som en del i den treåriga satsningen för att öka sysselsättningen bland invandrare som regeringen föreslog 2000. Inom ramen för detta uppdrag har bl.a. genomfört en bred informationssatsning som syftat till att öka arbetsgivarnas benägenhet att anställa personer med utländsk bakgrund. har bl.a. riktat sig till företag och organisationer som utmärkt sig i mångfaldsarbetet. och organisationer har tjänat som förebilder och inspirerande exempel i arbetet med att få fler arbetsgivare att beakta den etniska mångfalden i samhället. Insatserna har också riktats till högskolevärlden i syfte att hitta metoder för att främja den etniska mångfalden inom högskolan. Även kommunernas mångfaldsarbete har främjats. har också haft överläggningar med arbetsmarknadens organisationer genom Rådet för etnisk mångfald. Verket har utvärderat hur ett antal arbetsgivare Skr. 2001/02:129 arbetar med mångfaldsfrågor och hur de genomfört sina mångfaldsplaner I samverkan med har , som arbetat med dessa frågor på uppdrag av regeringen, utarbetat en modell för hur den offentliga och privata sektorn kan arbete med etnisk mångfald i arbetslivet Mångfald som verksamhetsstrategi. Integrations- verkets fortsatta arbete för att stimulera den etniska mångfalden i arbetslivet skall inriktas på att bilda olika nätverk för att företag och arbetsgivare skall få möjlighet att utbyta erfarenheter och utveckla sitt mångfaldsarbete. Arbetet med att stimulera etnisk mångfald i arbetslivet sker i samråd med DO och med beaktande av de krav som lagen (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet ställer på arbetsgivarna. Utgångspunkten för insatser är att fler personer med utländsk bakgrund skall kunna få möjligheter att konkurrera om ett arbete på samma villkor som andra och få ett arbete efter kompetens. och åren 2000 arbetade inom ett särskilt mångfaldsprojekt. hade i uppdrag att i ett sammanhang och ur ett tillväxtperspektiv kartlägga och beskriva hur aspekterna kön, ålder, klass, etnisk tillhörighet, sexuell läggning samt funktionshinder påverkar en individs nuvarande och framtida möjligheter i arbetslivet. Uppdraget omfattade också att lämna förslag till åtgärder för att öka mångfalden i arbetslivet. En viktig utgångspunkt för mångfaldsprojektets arbete var insikten om att de mänskliga resurserna är av avgörande betydelse i dagens kunskapsintensiva samhälle. Att inte ta tillvara den reserv som undersysselsatta grupper på arbetsmarknaden utgör, innebär i förlängningen ett allvarligt hinder för ekonomisk tillväxt och utveckling. Detta gäller i synnerhet mot bakgrund av de fortgående demografiska förändringarna. redovisades mångfaldsprojektets arbete i rapporten Alla lika olika mångfald i arbetslivet (Ds 2000:69). Rapporten innehöll en rad förslag som har bäring på arbetet mot diskriminering i arbetslivet. En viktig del av rapporten var också de beräkningar om den framtida arbetskraftens sammansättning som SCB fått i uppdrag att göra. Vissa av mångfaldsprojektets förslag tog regeringen fasta på redan i den nationella handlingsplanen mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. Det gäller bl.a. den initierade översynen av diskrimineringslagstiftningen och ombudsmannainstitutionerna, arbetet med inriktning mot att införa s.k. antidiskrimineringsklausuler samt uppdraget till AMS om åtgärder mot diskriminering. Rapporten i övrigt remissbehandlades . Vid remissbehandlingen efterfrågades särskilt remissinstansernas syn på förslagen i perspektiv av de demografiska förändringar och deras påverkan på arbetskraftsutbudet som kan förutses samt var tyngdpunkten i de politiska strävandena att säkra ett tillräckligt stort framtida arbetskraftsutbud bör ligga. inkommit härvidlag kommer att utgöra underlag i regeringens vidare Skr. 2001/02:129 arbete på området. Företag som drivs av personer med utländsk bakgrund är en viktig del av den svenska ekonomin. Det finns också ett stort intresse av att starta eget bland många med utländsk bakgrund. I den integrationspolitiska propositionen framhåller regeringen att intresset för att starta eget bland personer med utländsk bakgrund skall tillvaratas och att vägledningen och informationen till invandrare som vill starta eget skall förbättras. I startas vart femte företag av en person med utländsk bakgrund. Uppskattningsvis finns det ca 70 000 företag som drivs av en person med utländsk bakgrund, vilket motsvarar ungefär vart åttonde företag. I Verkets för näringslivsutveckling () rapport företagande i redovisas att företag som drivs av personer med utländsk bakgrund är representerade i hela ekonomin. Däremot är dessa företag underrepresenterade i de kunskapsintensiva branscherna och överrepresenterade i arbetsintensiva branscher. Detta trots en lika hög utbildningsnivå som övriga företagare. Av rapporten framgår också att det finns betydande skillnader mellan företagare med utländsk bakgrund och övriga när det gäller orsaker till företagandet. Många invandrare har helt enkelt inget annat alternativ till försörjning än att starta ett företag. Personer med utländsk bakgrund kan möta olika svårigheter i samband med att de startar och utvecklar företag. En särskild utredare fick mot denna bakgrund i uppdrag att klarlägga sådana svårigheter. Utredaren överlämnande sitt betänkande Invandrare som företagare (1999:49) till regeringen. I betänkandet lämnades en del förslag med direkt anknytning till integrationspolitiken och etnisk diskriminering samt en del förslag som avser företagsekonomiska förbättringar som omfattar alla företag eller enbart personer med utländsk bakgrund. Förslag som rör integrationspolitiken och diskriminering och som fått stöd från remissinstanserna har lett till åtgärder i någon form . En av de svårigheter som personer med utländsk bakgrund möter är att få företagsfinansiering. Detta verifieras i en rapport från /om erfarenheter och möjligheter för särskilda grupper av småföretagare att utnyttja finansiella lånesystem. I rapporten framkommer att de fyra oftast angivna orsakerna till problem att erhålla företagsfinansiering är att invandrarföretagaren saknar säkerhet eller referenser, inte har samma utsträckning till nätverk och kontakter, företagaren finns i verksamheter som finansiärer inte anser vara intressanta att finansiera, eller har svårigheter att kommunicera sin affärsidé. Regeringen har i propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4) uttalat möjligheten att införa ett generellt mikrolån. Denna fråga bereds i . Betydelse i sammanhanget har också arbetsmarknadsprogrammet Stöd till start av näringsverksamhet, tidigare benämnt Starta eget bidraget, som riktar sig till arbetssökande som vill starta näringsverksamhet, Skr. 2001/02:129 ensamma eller tillsammans med andra. Antalet invandrare som startade företag med stöd av starta eget bidraget var 1 300 personer dvs. av dem som beviljades sådant bidrag var invandrare. Detta motsvarar andelen invandrare bland de arbetslösa som också var . () har fått regeringens uppdrag att utvärdera de näringspolitiska effekterna av stödet till start av näringsverksamhet. I uppdraget ingår bl.a. att studera effekterna för invandrare som startar företag med hjälp av stödet. Uppdraget skall slutredovisas till regeringen . ITPS har också fått regeringens uppdrag att lämna förslag om hur företagar- och företagsstatistiken kan förbättras. En prioriterad uppgift är att göra det möjligt i företagsstatistiken att redovisa data bl.a. om företag som drivs av personer med utländsk bakgrund. Regeringen har gett stöd till (), för ett treårigt projekt med riktade rådgivningsinsatser till invandrare som bedrivits på olika platser i landet. Projektet har utvärderats. Av utvärderingen framgår vidare att IFS verksamhet främst riktar sig till personer som varit i än och som startar företag för att slippa vara arbetslösa. Utvärderingen visar på ett stort behov av särskilda insatser för invandrare. I enlighet med budgetpropositionen skall stödet till främjande av invandrares företagande utökas med . Även och utökas stödet I villkoren ingår att dessa medel främst skall användas för att stödja den rådgivningsverksamhet som drivs av IFS. Personer som invandrat utgör en stor andel av de som är hänvisade till ekonomiskt bistånd (socialbidrag) för sin försörjning. Detta förklaras till stor del av deras situation på arbetsmarknaden och deras svaga ställning inom trygghetssystemen. Alla omfattas inte av någon arbetslöshetsför- säkring eller kan få ålderspension. Det förbättrade arbetsmarknadsläget har dock inneburit att fler personer med utländsk bakgrund har fått ett arbete. Detta har lett till att behovet av ekonomiskt bistånd har minskat liksom kommunernas kostnader för biståndet. Trots denna utveckling har många invandrare behov av ekonomiskt bistånd för att kunna försörja sig. Arbetslösheten är bara en del av förklaringen till behovet, andra orsaker kan vara en problematisk livssituation, diskriminering på arbetsmarknaden, arbetshandikapp, ohälsa, otillräckliga pensionsförmåner etc. Förbättringen av sysselsättningen och arbetslösheten framgår bl.a. av utvecklingen av kostnaderna för ekonomiskt bistånd inklusive introduktionsersättning. Kostnaderna fortsatte att minska generellt för hela befolkningen både och . minskade kommunernas kostnader för ekonomiskt bistånd . Kostnadsminskningen mellan och var lägre bland Skr. 2001/02:129 utrikesfödda hushåll och flyktinghushåll, jämfört med svenskfödda (Med flyktinghushålls avses nyanlända invandrare ). Utrikesfödda hushåll och flyktinghushåll svarade för av de sammanlagda kostnaderna för ekonomiskt bistånd och introduktionsersättning, som dessa hushåll utgör lite av alla biståndshushåll. Det visar att utrikesfödda hushåll och flyktinghushåll eller i genomsnitt hade ett större biståndsbehov än de svenskfödda hushållen för att klara sin försörjning. Kostnaderna för ekonomiskt bistånd ökade för andelen utrikesfödda hushåll medan det minskade för svenskfödda hushåll och flyktinghushåll. Andel i procent av utbetalt bistånd och biståndshushåll fördelat på svenskfödda, utrikesfödda och flyktinghushåll var det genomsnittliga ekonomiska biståndet till flyktinghushåll större än till svenskfödda hushåll och två gånger större än till utrikesfödda hushåll. Flyktinghushållen fick i genomsnitt , att jämföras med ca för utrikesfödda och ca för svenskfödda hushåll. Detta beror på att flyktinghushållen är beroende av ekonomiskt bistånd för att klara sin försörjning i . Bland svenskfödda hushåll finns den största andelen av biståndshushållen i åldersgruppen . För utrikesfödda respektive flyktinghushåll är åldersgruppen störst. Bland hushåll med personer är utrikesfödda hushåll och flyktinghushållen i betydligt större behov av bistånd för sin försörjning jämfört med svenska pensionärshushåll. Det beror på att de inte har kvalificerat sig för en pension som ger en tillräcklig försörjning. kommer äldre utrikesfödda inklusive flyktingar inte att vara beroende av ekonomiskt bistånd i form av socialbidrag för sin försörjning. Då införs ett särskilt behovsprövat äldreförsörjningsstöd för personer som inte får sin försörjning tryggad genom pension. Svenskfödda ensamstående män och kvinnor med eller utan barn svarar för en betydligt högre andel av biståndshushållen jämfört med utrikesfödda och flyktinghushåll. För gifta/sammanboende med eller utan barn är förhållandet det omvända, med en något högre andel för flyktinghushåll jämfört med utrikesfödda. För utrikesfödda finns ett starkt samband mellan vistelsetid i och behov av långvarigt ekonomiskt bistånd. bland dem som vistats i än är mer än dubbelt så hög jämfört med personer som varit i landet . En stor andel, Skr. 2001/02:129 , av invandrarna som uppbär ekonomiskt bistånd har invandrat men utgör av befolkningen. Detta beror främst på att de inte kommit in på arbetsmarknaden och därmed heller inte hunnit kvalificera sig för arbetslöshetsförsäkring. Bland invandrare som varit i är skillnaden marginell jämfört med svenskfödda personer i andelen som är i behov av ekonomiskt stöd. Regeringens bedömning: Kunskaper i svenska språket är av stor betydelse för integrationen. Pågående arbete med att stärka svenskundervisningen för invandrare kommer att fortsätta. Modersmålet är viktigt för att barn och ungdomar skall kunna utveckla sin kulturella identitet och få en lyckad skolgång. Regeringen avser därför att förstärka området, med utgångspunkt från kommande redovisning av modersmålets ställning i och gymnasieskolan. En särskild satsning görs för att anordna kompletterande teoretisk och praktisk utbildning vid universitet och högskolor för invandrare med utländsk högskoleutbildning. I den integrationspolitiska propositionen betonade regeringen att integrationen underlättas av kunskaper i svenska. Språket är ett viktigt kommunikationsmedel som ger tillträde till och tillhörighet i samhället. Vidare konstaterade regeringen att avsaknad av kunskaper i svenska språket kan leda till utanförskap. En väl fungerande utbildningspolitik som omfattar hela samhället är ett villkor för att de integrationspolitiska målen lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund skall kunna förverkligas. Det betonar regeringen i den integrationspolitiska propositionen. Till följd av invandringen finns en stor spännvidd i befolkningen vad gäller utbildningsbakgrund och utbildningsbehov. I detta avsnitt följer en genomgång av regeringens insatser på områdena språk och utbildning i förhållande till integrationspolitiken. 5.2.1Kunskaper i svenska och i modersmål Svenskundervisningen för invandrare (sfi) skall ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. Utvecklingen av svenskundervisningen och pågående arbete för att stärka och förbättra verksamheten redovisas ingående i avsnitt 4.2.2. Regeringen har efter propositionen vidtagit flera åtgärder för att stärka det svenska språket i samhället. En parlamentarisk kommitté skall lämna förslag till ett handlingsprogram för det svenska språket. syfta till att främja svenska språkets ställning, dels syfta till att alla i oavsett språklig och social bakgrund utifrån sina Skr. 2001/02:129 förutsättningar skall ges likvärdiga möjligheter att tillägna sig språket. Även kunskaper i, attityder till och bruk av minoritets- och invandrarspråk och stora internationella språk skall belysas. Utredningen skall lämna sina förslag . Goda kunskaper i både svenska och i modersmålet är viktigt för elevens möjligheter att få en bra skolgång och kunna utveckla sin kulturella identitet. 5.2.2Förskola, grund- och gymnasieskola Den överväldigande majoriteten av dem som kommer till som barn eller ungdomar kommer att bo kvar i och det är mycket viktigt att de får tillgång till språk och utbildning som gör det möjligt för dem att bli delaktiga i samhället. Andelen barn och ungdomar med utländsk bakgrund2 i har stadigt ökat . har av skolans elever invandrat eller har två föräldrar som är födda i ett annat land. Räknar man in de elever som har en förälder född utomlands blir andelen ännu högre. Många av dem som kommit hit i skolåldern hade bristfällig eller ingen skolgång före ankomsten. De flesta som har gått i skolan före ankomsten har gått i skolor med annan pedagogik och inriktning än de svenskfödda eleverna. Elever som har invandrat i har sämre skolresultat än andra. Det är inte märkvärdigt. Snarare är det märkvärdigt hur snabbt de unga anpassar sig till helt nya och inte sällan helt obekanta livsförutsättningar. Även elever med utländsk bakgrund, där också elever som är födda i ingår, uppvisar generellt sämre resultat i skolan än elever med svensk bakgrund. måste poängteras att elever med utländsk bakgrund återfinns såväl bland dem som har mycket svaga skolresultat som bland de mest högpresterande. Det finns elever med utländsk bakgrund, främst flickor, som har mycket goda betyg. Andelen elever som inte är behöriga till gymnasieskolan är högre bland elever med utländsk bakgrund jämfört med totala antalet elever som går ut skolår nio . Andelen som hoppar av från gymnasieskolan är också högre för elever med utländsk bakgrund. Ungdomar som saknar kunskaper motsvarande godkänd i olika ämnen tas emot i gymnasieskolan inom det individuella programmet. För dessa elever kan kommunen anordna särskilda grupper, t.ex. Introduktion för invandrarungdom. Ett flertal orsaker lyfts fram som förklaring till ovan nämnda förhållanden. Av stor betydelse för barns inställning till skolan och deras skolresultat är föräldrarnas skolbakgrund. Föräldrars klasstillhörighet påverkar alla elevers skolprestationer och har det hävdats