prop · GP03160 · 2002-03-04 00:00:00 — Kommissionen har för avsikt att inleda en WTO-process så snart som förslaget till stödmekanism antagits, medan industrirådet uppmanade kommissionen att initiera en WTO-process . Förslaget behandlades vid industrirådet , men kunde inte antas då det inte fanns någon kvalificerad majoritet för förslaget. bildades ett forum för återvinningsindustrin (). Inom forumet diskuterades vissa förslag till åtgärder som kommissionen lagt fram i ett tidigare meddelande. I forumet deltog en stor bredd av offentliga och privata intressenter. Forumet skall bland annat bedöma om det är möjligt och meningsfullt att inrätta ett permanent organ ett europeiskt återvinningscentrum. Ett avslutande forum där slutrapporten från forumet diskuterades hölls . Efter det överlämnades slutrapporten till kommissionen. Enligt rapporten skall inledningsvis ett virtuellt återvinningscentrum bildas. Detta arbete har inletts och sker framför allt i samarbete mellan branschen och kommissionen. I slutrapporten konstateras vidare att det finns ett behov av att förtydliga avfallslagstiftningen när det gäller definitionen av avfall. Detta arbete har påbörjats inom ramen för . Nämnas kan också att forumet konstaterade att kvoter i syfte att främja utnyttjande av återvunnet papper inte är en lämplig metod. EU har ingen gemensam skogspolitik. Flera förordningar behandlar dock helt eller delvis frågor av intresse för skogen och skogsnäringen. Förordning (EG) nr 2158/86 om skydd av gemenskapens skogar mot skogsbränder och förordning (EG) nr 3258/86 om skydd av gemen- skapens skogar mot atmosfärisk nedsmutsning förlängdes under det hade planerat för en omförhandling av dessa båda förordningar. av förseningar från kommissionens sida med förslag till nya eller en ny Skr. 2001/02:160 förordning har de båda förordningarna förlängts t.o.m. utgången av 2002. Ett särskilt skogsindustriforum arrangeras av kommissionen och den europeiska skogsindustrin. Skogsindustriforumet som förläggs i ordförandelandet hölls i . Forumet är tänkt att skapa former för en dialog mellan skogsindustrin och representanter för såväl kommissionen som medlemsstaterna. antog slutsatser om turism och sysselsättning . Kommissionens rådgivande kommitté för turism med uppgift att underlätta informationsutbyte, samråd och samarbete i fråga om turism ansågs vara det lämpligaste forumet för att genomföra rådets slutsatser. Kommissionen tillsatte tillsammans med medlemsstaterna fyra arbetsgrupper inom de områden som rådet angivit information, utbildning, kvalitet och hållbar utveckling. bildades en arbetsgrupp om IT (ur arbetsgruppen om information). har deltagit i samtliga arbetsgrupper. Vid rådet (inre marknad, konsument och turism) presenterade kommissionen en lägesrapport om uppföljningen av rådets slutsatser om turism och sysselsättning (KOM(2000) 696 slutlig). I lägesrapporten redogör kommissionen för de delrapporter med förslag till rekommendationer som presenterats av arbetsgrupperna och för det fortsatta arbetet. Arbetsgrupperna lämnade sina slutrapporter . Kommissionären redogjorde för arbetet vid ett ministermöte i . En sammanfattning av arbetsgruppernas förslag presenterades. Kommissionens rådgivande kommitté för turism diskuterade rapporterna vid ett möte . Vid rådet (inre marknad, konsument och turism) redogjorde ordförandeskapet för sina slutsatser från mötet i . Vid samma rådsmöte redogjorde ordförandeskapet även för sina slutsatser från en konferens för alla i . Vid rådet (inre marknad, konsument och turism) presenterade kommissionen ett meddelande med förslag till det framtida arbetet inom den europeiska turismen grundat på de fem arbetsgruppernas slutrapporter med förslag på åtgärder (KOM(2001) 665 slutlig). EG-fördraget har inte något specifikt avsnitt som behandlar energi. De gemensamma åtgärder som finns på energiområdet har framför allt utvecklats inom ramen för den inre marknaden och som en del av gemenskapens miljöpolitik. 22.1Den inre marknaden för energi 22.1.1 Den inre marknaden för energi (el och gas) Rådet antog direktivet om gemensamma regler för den inre marknaden för el (96/92/EG). Enligt direktivet skall medlems- staterna ha genomfört direktivet i nationell rätt antog rådet direktivet om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas. Direktivet skall ha genomförts senast den Direktiven bygger på samma principer (tillgång till nätet, ömsesidighet, subsidiaritet och gradvis öppnande av marknaden), men beaktar de särskilda villkoren för de respektive I slutsatserna från Europeiska rådets möte i uttalas att liberaliseringen av bland annat energimarknaderna (el och gas) parlamentets och rådets förslag till ändring av direktiven /92 och 98/30/EG om gemensamma regler för de inre marknaderna för el och naturgas samt och rådets förslag till förordning med villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande elhandel (KOM (2001) 226 slutlig). Syftet med ändringarna är att fullfölja genomförandet av en gemensam marknad för el i enlighet med slutssatserna från rådsmötet i Liberaliseringen av el- och gasmarknaderna behandlades vid Stockholmsmötet med ambitionen att enas om en tidtabell för full Någon sådan kunde man dock inte enas om. uttalades ett stöd för målet att öppna upp el- och gasmarknaderna i Behovet av att återkomma till tidtabellsfrågan pekades ut som central för att nå målet att marknaderna inom dessa sektorer skall Rådet uppmanades att behandla kommissionens förslag och kommissionen anmodades att utvärdera situationen inom dessa sektorer i sin rapport till Europeiska rådets vårmöte i för att möjliggöra ytterligare åtgärder. Kommissionens förslag har behandlats i rådsarbetsgruppen under det svenska och det belgiska ordförandeskapet. 2001 hölls en debatt om den inre marknaden för el och gas som ordförandeskapet överlämnade en lägesrapport angående arbetet med anser att det är angeläget att EU:s arbete med att undanröja Skr. 2001/02:160 hinder för väl fungerande gemensamma el- och gasmarknader genomförs effektivt och skyndsamt. är också positivt till flertalet av de ändringar av direktiven som föreslås av kommissionen liksom till den specifika tidplanen för marknadsöppning. När det gäller förordningen om regler för gränsöverskridande handel med el är grundinställning positiv, eftersom ett fungerande regelverk inom detta område är en nyckelfråga för att utveckla och integrera den inre marknaden för el i . 22.1.2Integration av miljö och hållbar utveckling Energiministrarna antog under det svenska ordförandeskapet en resolution för att förstärka strategi för hållbar utveckling på energiområdet. I resolutionen uppmanas kommissionen att närmare utveckla flera nya åtgärder. Dessa utgör bland annat: Pilotprojekt för internationell handel med gröna certifikat. Översyn av medlemsstaters energisubventioner. Åtgärder för att främja användning av förnybara energikällor, särskilt sådan som baseras på biomassa. Underlätta användningen av Kyotoprotokollets flexibla mekanismer som gemensamt genomförande och mekanismen för ren utveckling samt fortsätta utveckla ett EU-system för handel med utsläppsrätter. beslutades att en uppföljning av strategin skall göras före utgången av . beslutade kommissionen, efter en lång process med flera förseningar, om ett förslag till och rådets direktiv om främjande av el från förnybara energikällor på den inre marknaden för el (KOM (2000) 279 slutlig). Förslaget presenterades av kommissionen vid rådsmötet . Vid rådsmötet nåddes en politisk överenskommelse om direktivförslaget och nåddes en gemensam ståndpunkt. De svåraste frågorna att enas om i rådet gällde nivåerna på de referensvärden för nationella mål som redovisas i en bilaga till direktivet och definitionen av biomassa. första behandling ledde till en rapport där bland annat en snävare definition av förnybara energikällor, bindande nationella mål, en tioårsperiod innan ett gemensamt stödsystem trädde i kraft och ursprungsgaranti för all el även el producerad med fossila bränslen och kärnkraft förespråkas. Under det svenska ordförandeskapet genomfördes den andra behand- lingen i och det fördes kontinuerliga diskussioner mellan ordförandeskapet och för att nå en överens- kommelse. beslutade om ändrings- förslag i andra behandlingen och kunde rådet genom ett skriftligt förfarande acceptera parlamentets ändringsförslag. 2001/02:160 publicerades direktivet (2001/77/EG) i EGT. Huvudkomponenterna i direktivet är tillämpningsområde, definitioner av förnybara energikällor, nationella mål, framtida förslag om gemensamt stödsystem i EU, ursprungsmärkning, förenkling och harmonisering av administrativa regler samt vissa elnätsfrågor. För har det varit viktigt att systemet för att främja el från förnybara energikällor på den inre marknaden av el baseras på konkurrens, flexibilitet och öppenhet. har därför förespråkat att de nationella målen skall vara indikativa, att ett harmoniserat stödsystem för tas fram och att reglerna i direktivet blir förenliga med en väl fungerande konkurrensutsatt elmarknad. Kommissionen beslutade om ett meddelande med en handlingsplan för ökad energieffektivitet i gemenskapen (KOM (2000) 247 slutlig). Såväl vid rådsmötet som antogs De förstnämnda välkomnade handlingsplanen och angav bland annat att kommissionen i nära samråd med medlemsstaterna och andra aktörer bör göra en fortsatt prioritering mellan de åtgärder som föreslagits sering med horisontella kriterier och instrument för val av åtgärder för energieffektivisering samt prioriteringar mellan sådana på kort respektive Kommissionen presenterade därefter ett förslag till direktiv som rör byggnaders energiprestanda (KOM (2001) 226 slutlig). med direktivet är att främja en effektivare energianvändning i byggnader för att nå Kyotomålen och också minska EU:s importberoende i enlighet med kommissionens grönbok för försörjningstrygghet. direktivet utgörs av att en integrerad metod för beräkning av hur energi- normer skall användas , att energinormer skall fastställas på medlems- statsnivå och användas för nya byggnader och vid större renoveringar av befintliga byggnader, att energicertifikat skall utfärdas samt att regelbundna inspektioner av pannor och ventilation (kylning) skall göras. Förslaget prioriterades högt av det belgiska ordförandeskapet och vid ministermötet nåddes en överenskommelse om allmänna riktlinjer, dvs. en politisk överenskommelse i avvaktan på Europa- parlamentets yttrande från första behandlingen. kommelsen var ett kompromissförslag som i avgörande delar innebar en ökad flexibilitet i fråga om direktivets genomförande. varit utsatt för en omfattande kritik från många medlemsstater, som framfört invändningar mot bristande flexibilitet, kostnadseffektivitet och subsidiaritet. Även kunde alltså stödja kompromissförslaget som ordförandeskapet lade fram. invändningar mot tidigare utkast till direktivförslag, men lyckades Skr. 2001/02:160 påverka förslaget i en mer flexibel riktning, bland annat genom ett mer hade särskilt invändningar mot omfattningen av inspektion av villapannor, som skulle ha inneburit betydande kostnader utan att motsvarande vinster genom energibesparing kunde nås. Kompromissen innebar ett inslag av frivillighet och att som ett alternativ till inspektioner kan genomföra informations- och rådgivningsinsatser om alternativa uppvärmningssystem. Vidare berörs nu endast pannor som eldas med icke förnybara bränslen. mot en europeisk strategi för trygg energiförsörjning Kommissionen presenterade grönboken om en europeisk strategi för försörjningstrygghet för energi vid industri/energirådet (KOM (2000) 769 slutlig). I grönboken konstateras att medlemsstaterna inom EU blir allt mer beroende av importerad energi för sin försörjning, som de internationella energimarknaderna fortsatt bedöms känsliga för störningar. Enligt grönboken ställer arbetet med att minska utsläppen av klimatpåverkande gaser krav på en ny energipolitik samt mycket stora investeringar inom energiområdet. Inom EU har man inte genomfört någon heltäckande och förut- sättningslös diskussion av försörjningssäkerheten. utmynnar i ett antal frågor där försörjningstryggheten kopplas samman med framförallt pågående arbete med att fullfölja den inre marknaden för energi samt inom klimatområdet. I enlighet med kommissionens ambition har de frågor som tas upp i grönboken varit föremål för bred diskussion med olika intressentgrupper . Under det svenska ordförandeskapet antogs vägledande slutsatser med riktlinjer för det fortsatta arbetet med en strategi för försörjningstrygghet för energi i gemenskapen. Vidare höll rådet en allmän diskussion om försörjningstrygghet. har däremot inte behandlats särskilt av det belgiska ordförandeskapet . På rådsmötet presenterade kommissionen en interimsrapport om resultatet från samrådet om grönboken och en kortare diskussion hölls. Med stöd av resonemangen i nämnda grönbok lade kommissionen fram ett förslag till rådets förordning om statligt stöd till stenkolsindustrin (KOM (2001) 423 slutlig). Förslaget är främst föranlett av att EKSG-fördraget löper ut , men kommissionen hämtar sitt främsta motiv för förslagen i försörjningstrygghets- problematiken. Förslaget formulerar regler för fortsatt statligt stöd till utvinning av stenkol efter fördragets utgång. Behandlingen har inletts i råds- arbetsgruppen, där majoriteten av medlemsländerna har framfört invändningar mot bristande stramhet i förslaget och mot att en nationell produktionsbas för att nå försörjningstrygghet lagts som främsta grund för förslaget. Även har framfört att förslaget är tveksamt både ur konkurrens- och miljösynpunkt och att det finns bättre sätt att tillgodose försörjningstrygghet för stenkol. vill snarare se stödet som ett avtrappande omstruktureringsstöd. Den pågående energidialogen mellan och som inleddes 2000 är central för utvecklingen av den nordliga dimensionen och omfattar främst förutsättningar för ökade olje- och gasleveranser från Förbättrade ramvillkor för energiinvesteringar i och stabil tillgång till energi är av avgörande betydelse för den långsiktiga ekonomiska utvecklingen i . energidialogen med inrättades fyra arbets- grupper inriktade på investeringar, energistrategier och energibalanser, tekniköverföring och infrastruktur samt energieffektivisering och miljö. Arbetsgruppernas resultat redovisades vid toppmötet mellan EU och Vid toppmötet i hösten 2001 antogs en separat deklaration och det beslutades att upprätta en högnivågrupp för samarbetet inom energiområdet. avge sin första rapport till nästa toppmöte . utvecklingen av det regionala energisamarbetet skall ses mot bakgrund av dess betydelse för EU:s försörjningstrygghet som helhet. Regeringens övergripande prioritering för ordförandeskapet i EU:s ministerråd för såväl jordbruks-, livsmedels- som fiskeripolitiken var helhetssynen på livsmedelskedjan, dvs. sambandet mellan det sätt på vilket livsmedelsproduktionen bedrivs och livsmedlens kvalitet. tionen skall vara säker, hållbar ur ett såväl miljömässigt, ekonomiskt som socialt perspektiv samt ske under etiskt acceptabla former. mötet i skulle hållbar utveckling lyftas fram, vilket innebar att arbetet med en fortsatt integrering av miljöhänsyn och hållbar utveckling i jordbrukspolitiken, den s.k. Cardiff-processen, prioriterades. aspekterna på livsmedelskedjan skulle prioriteras genom att fokusera på ambition var också att för de marknadsreg- leringar, t.ex. socker och olivolja, där kommissionen lade fram förslag verka för reformer i en marknadsorienterad riktning. förvärrades BSE-krisen () och spred sig mul- och klövsjukan till ett antal Hanteringen av främst de veterinära aspekterna, men även de marknadsrelaterade aspekterna av den uppkomna krisen, blev därmed högt prioriterade under ordförandeskapet. Med anledning av ordförandeskapet hölls ett antal konferenser i , bland annat en internationell djurskyddskonferens och EU equus 2001 där bland annat hästens betydelse i dagens samhälle diskuterades. På 2001 safe, sustainable, ethical diskuterades helhetssynen Resultatet av konferensen diskuterades av EU:s jordbruksministrar och ansvariga kommissionärer på det informella mötet Målsättningarna för ordförandeskapet uppnåddes i och med att beslut fattades och rådsslutsatser antogs i alla frågor som stod på dagordningen. fattades beslut bland annat om att förenkla Skr. 2001/02:160 marknadsordningen för får- och getkött och om tydligare äggmärkning. november antog ett nytt internationellt avtal om jordbrukets växtgenetiska resurser, en process i vilken EU spelat en konstruktiv roll. Vidare fortsatte arbetet med förordningen om animaliska biprodukter livsmedelsmyndigheten och vissa foderfrågor. Mul- och klövsjukan diskuterades vid en konferens . De nya förslag som presenterades handlade bl.a. om märkning och spårbarhet av GMO, märkning av allergena ingredienser och bekämpning och övervakning av zoonoser. 23.1.1Nötköttskris till följd av BSE Genomförandet av Agenda 2000 fortsatte och innebar bland annat sänkta interventionspriser och ökat direktstöd som kompensation till lantbrukaren. Till följd av BSE-krisen var marknadssituationen pressad med låga producentpriser som resultat. Konsumtionen var lägre än föregående år. I syfte att återskapa balans på marknaden beslutade rådet , det sista mötet under svenskt ordförandeskap, om ett åtgärdsprogram för sektorn innebärande höjda maximala kvantiteter för intervention, sänkt djurtäthet och minskade kvoter för antalet stödberättigade djur. Kommissionen fattade beslut om att tillåta intervention av kött från äldre djur och kött från kor i syfte att stabilisera marknaden. Effekterna av rådets och kommissionens beslut tillsammans med utslaktningarna till följd av mul- och klövsjuke- epidemin har medfört att kött dragits bort från marknaden och att balans därmed har återskapats. 23.1.2Enklare regelverk för får- och getkött beslutade om ett förslag till förenklingar av regelverket för får- och getkött. Förutom förenklingar innebär beslutet också att de tidigare marknadsprisberoende stöden skall ersättas av ett i förväg fastställt stödbelopp per djur. Reformen beslutades och innebär en ökad budgetbelastning med ca . Det nya regelverket tillämpas . Äggmärkningen skall ange om värphönsen hållits i burar eller varit frigående inom- eller utomhus från . antogs tillämpningsföreskrifter med mer detaljerade regler om hur märkningen skall se ut, utföras med mera. Från får endast tre olika beteckningar förekomma vid märkning av ägg med produktionssystem: Ägg från frigående höns utomhus, ägg från frigående höns inomhus samt Skr. 2001/02:160 ägg från burhöns. Därutöver finns den ekologiska märkningen som regleras i annan ordning. 23.2.1Sänkta spannmålspriser och nya möjligheter för ekologiska producenter sänktes, enligt Agenda 2000-beslutet, interventionspriset för spannmål med som producenterna kom- penserades genom höjd arealersättning. Sänkningen av interventions- priset tillsammans med en stark amerikansk dollar har inneburit att priset på spannmål inom EU legat på världsmarknadsnivå för de flesta spannmålsslagen. Med undantag för råg har därför spannmål exporterats från EU utan exportbidrag. Det har för de flesta spannmålsslag inte heller förekommit några importtullar Under det svenska ordförandeskapet beslutade ministerrådet om att tillåta jordbrukare som har en ekologisk produktion att odla foderbalj- växter på den areal som de enligt arealersättningssystemet måste ta ur produktion. 23.2.2Ingen reform av marknadsordningen för ris Kommissionen lämnade ett reformförslag till rådet . Detta förslag kritiserades hårt av medlemsländerna och det fanns inte någon möjlighet att nå beslut. Förslaget var därför begravt redan före det svenska ordförandeskapet. Tillfälligt har kommissionen löst situationen genom att skärpa kvalitetskriterierna för det ris som producenterna kan anmäla till intervention. Kommissionen planerar att lämna ett nytt reformförslag i samband med halvtidsöversynen av beslutet om Agenda 2000. 23.2.3Sockerreform drivs till beslut Efter långa och hårda förhandlingar kunde det svenska ordförandeskapet, till jordbruksrådet , presentera en kompromiss som samtliga medlemsstater ställde sig bakom. Marknadsordningen förlängs med , lagerstöd avskaffas och , , samt tillåts lämna visst nationellt stöd. Vidare skall kommissionen göra en studie över marknadssituationen, kvotsystemet, priserna och konkurrenssitua- tionen mot bakgrund av unionens åtaganden mot tredjeland. Rapporten skall presenteras och skall om nödvändigt följas av lämpliga förslag. diskussioner fattade jordbruksrådet , under det svenska ordförandeskapet, enhälligt beslut om bomullssektorn. Beslutet innebär att budgetkontrollen stärks genom att stödet reduceras mer än tidigare vid produktion över en viss kvantitet. Vidare införs miljöåtgärder i sektorn. Inom EU produceras bomull i och . 23.2.5Kommissionsrapport om frukt och grönsaker får kritik Under det svenska ordförandeskapet i EU presenterade kommissionen en översynsrapport om hur regelverket för frukt och grönsaker har fungerat efter reformen 1996. Rapporten var huvudsakligen deskriptiv i syfte att vara en utgångspunkt inför översynen av sektorn. Många medlemsstater var besvikna över bristen på förändringsförslag och ansåg att utvärde- ringen i rapporten var otillräcklig. Vissa medlemsstater önskade enträget fortsatt stöd till producenter av nötter då tioårsplanen för förbättring av kvalitet och saluföring skulle upphöra. Denna fråga har därefter fortsatt att diskuteras och lade kommissionen ett förslag om en förlängning med av stödet till nötsektorn. 23.2.6Bananer uppgörelse till slut Den reviderade marknadsordningen för bananer som trädde i kraft befanns vara oförenlig med internationella handelsåtagan- den. har därför förslag till en ny importregim diskuterats bland medlemsländerna och även med berörda handelspartners. gjorde gemenskapen upp med främst om ett fortsatt kvotsystem för bananer. Systemet skall avvecklas och ersättas med en enhetlig tull. Uppgörelsen innebär att de amerikanska handelsrestriktion- erna mot EU avvecklas. Följdändringar i licensfördelning och regelverk beslutades i förvaltningskommittén för bananer samt i jordbruksrådet . 23.2.7Komplicerade märkningsregler för vin Vid jordbruksrådet fattades beslut om en mindre ändring av reglerna för omstrukturering av vinodlingar. I förvaltningskommittén för vin, inom kommissionen, har ett mödosamt arbete lagts ned på att utarbeta regler för genomförande av den beslutade marknadsord- ningen för vin, t.ex. nya märkningsregler för vinprodukter. Diskussionen kommer att fortsätta . Det svenska ordförandeskapet lyckades genom ett beslut att reformera marknadsordningen för olivolja så att den kunde träda i kraft senast den 1 Reformen innebar förlängning av regelverket för produktionsstöd till , inrättande av stöd till s.k. Skr. 2001/02:160 aktörsorganisationer, krav på att alla odlingar fr.o.m. skall kunna identifieras och ändringar gällande klassificering och namnbeteckningar. Vid jordbruksrådet röstade , emot förslag om ändring av förordning (EEG) nr 2262/84 om särskilda bestämmelser för olivolja. Förslaget innebar en treårig förlängning av medlemsstaternas möjlighet att söka medfinansiering från EU för kontrollåtgärder i sektorn. anser att kontroller skall finansieras med nationella medel. 23.2.9Utsäde införande av en budgetstabilisator beslutade om stödsystemet för utsäde /03 och 2003/04. Beslutet innebär fortsatt samma stöd per kilo för samtliga arter utom för engelskt rajgräs. För engelskt rajgräs förekom tidigare olika stödnivåer för tre olika kategorier vilka nu förs samman till en. Dessutom införs en budgetstabilisator som i praktiken innebär en kvotering av hur mycket stöd som kan betalas ut i respektive medlems- stat. förespråkade en mer marknadsanpassad lösning och röstade därför som ensamt land emot förslaget i jordbruksrådet.