prop · GP03160 · 2002-03-04 00:00:00 — Vidare måste marknadsaktörerna ta hänsyn till effekterna av de olika insolvensordningarna i medlemsstaterna. Allt detta leder till administrativa problem som hindrar EU-marknaden från att integreras och bli kostnadseffektiv. Den rättsliga osäkerheten skapar dessutom onödiga systemrisker på finansmarknaderna, eftersom säkerhetsställande Skr. 2001/02:160 över nationsgränserna löper större risk än nationella att ogiltigförklaras. I syfte att undanröja ovan nämnda oklarheter och även nå målet i handlingsplanen för finansiella tjänster har kommissionen lagt fram förslag till direktiv om finansiella säkerhetsordningar. Förslaget innebär att en enhetlig minimiordning skapas för tillhandahållande av finansiella instrument och betalningsmedel som säkerhet genom pantsättning eller äganderättsöverföring. Det svenska ordförandeskapet inledde arbetet i rådsarbetsgruppen och det belgiska ordförandeskapet har arbetat intensivt med förslaget . Ordförandeskapet har upprättat ett kompromissförslag innehållande en avvägning mellan samtliga medlemsstaters intressen. Direktivförslaget behandlades vid för beslut om gemensam strategi. Kommissionen lade fram ett förslag till direktiv om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (marknadsmissbruk), (KOM (2001) 281 slutlig). Direktivförslaget är avsett att ersätta direktiv om samordning av föreskrifter om insiderhandel (89/592/EEG) och innebär i huvudsak en utvidgning av insiderregleringen enligt direktiv samt en reglering på europeisk nivå av otillbörlig marknadspåverkan. Syftet med förslaget är att garantera finansmarknadernas integritet i gemenskapen och höja investerarnas förtroende för dem. Detta mål skall uppnås genom en harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning angående marknadsmissbruk. Förslaget innehåller bland annat preventiva bestämmelser, regler som skall underlätta upptäckt och utredning av marknadsmissbruk samt ett krav på att medlemsstaterna uppställer vissa sanktioner mot sådant missbruk. Vidare införs ett kommittéförfarande i enlighet med den resolution om en effektivare reglering av värdepappers- marknaden i EU, som antog vid . Det första rådsarbetsgruppsmötet hölls . Arbetet med direktivförslaget var redan inledningsvis prioriterat och blev än mer intensivt efter händelserna i då uppmärk- samheten kom att riktas mot frågan hur finansiering av terrorism skall förhindras. Ordförandeskapet har upprättat ett kompromissförslag där man sökt göra en avvägning mellan delegationernas intressen samt lämnat en rapport till Coreper och . Förslaget behandlades vid för beslut om gemensam strategi. presenterade kommissionen två direktivförslag om ändringar i direktivet 85/611/EEG om fondföretag, det s.k. UCITS-direktivet (KOM (1998) 449 och 451 slutlig). Det första förslaget syftar huvudsakligen till att öka fondföretagens Skr. 2001/02:160 investeringsmöjligheter i olika typer av tillgångar. syftar till att införa harmoniserade regler för förvaltningsbolagen samt regler för förenklade prospekt. har haft en i huvudsak positiv inställning till förslagen. träffade en politisk överenskommelse om det första direktivförslaget . Efter ett intensivt arbete under det svenska ordförandeskapet träffades en politisk överenskommelse om det andra direktivförslaget , vilket var helt i enlighet med det mål som hade satts upp av rådet. Efter granskning av juristlingvisterna antog en gemensam ståndpunkt om de båda förslagen . slutförde sin andra behandling av förslagen och hade då bara två ändringsförslag, som kunde godtas av rådet. Direktivförslagen antogs därefter av . Arbetet med den översyn av den samlade gemenskapslagstiftningen som kommissionen inledde har fortsatt . Detta är ett viktigt led i arbetet med att skapa förutsättningar för att göra EU till den mest konkurrenskraftiga regionen i världen . presenterade kommissionen förslag till ett nytt regelverk för elektronisk kommunikation, det s.k. telekompaketet, bestående av fem direktiv och ett beslut. Förslaget till nytt regelverk har lagts fram mot bakgrund av den snabba tekniska och marknadsmässiga utvecklingen på kommunikationsområdet. Nuvarande reglering bör anpassas till en mer konkurrensutsatt marknad och ta hänsyn till den pågående konvergensen, dvs. sammansmältningen av tele, data och media. Utvecklingen går olika fort på olika områden. Reglerna måste därför vara flexibla och kunna anpassas till en specifik marknadssituation. Det nya regelverket innebär att alla typer av kommunikationsinfrastruktur; telenät, datanät, rundradionät, m.fl. regleras på samma sätt. Regelverket syftar till att vara teknikneutralt. Europeiska rådets möte i uppmanade rådet att anta det s.k. telekompaketet möjligt 2001. Telekompaketet har varit en högt prioriterad fråga under såväl det svenska som belgiska ordförandeskapet och samtliga rättsakter har varit föremål för intensiva förhandlingar. Ett informellt ministerrådsmöte hölls i för att särskilt diskutera några av de centrala aspekterna i det föreslagna regelverket, bland annat definitionen av vad som är att betrakta som betydande marknadsinflytande. Kommissionen publicerade kort därefter förslag till riktlinjer för marknadsanalyser och beräkningar av betydande inflytande på marknaden (KOM (2001) 175). Vid rådsmötena 2001 lyckades det svenska ordförandeskapet i praktiken slutförhandla telekompaketet inom rådet, med undantag för en fråga i kommunikationsdataskyddsdirektivet som sedermera har kommit att hanteras separat. kunde formella gemensamma ståndpunkter Skr. 2001/02:160 antas som rör samtliga akter utom kommunikationsdataskyddsdirektivet. Dessa gemensamma ståndpunkter har sedan överlämnats till Europa- parlamentet för dess andra behandling. Det belgiska ordförandeskapet har fört informella förhandlingar med olika rapportörer för att se var man kan finna tänkbara kompromisser. Bland de frågor som varit mest svårlösta finns frågan om, och i så fall i vilken utsträckning, kommissionen skall kunna ha sista ordet när en nationell regleringsmyndighet avser fatta beslut som kan få inverkan på den inre marknaden samt frågan huruvida det skall vara möjligt att kunna överklaga ett beslut i sak och inte endast på formella grunder. Vid rådsmötet kunde ministerrådet i stort sett enas kring ett kompromissförslag i denna fråga. tillstyrkte förslaget i den avslutande omröstningen i plenum . Vid rådsmötet kunde ministerrådet också enas om en politisk överenskommelse som rör kommunikationsdataskyddsdirektivet. Rådet enades bland annat om att det skall krävas samtycke i förväg för att skicka e-postreklam såvida det inte redan finns en etablerad kundrelation. Meningen är alltjämt att alla rättsakter i telekompaketet skall genomföras i medlemsstaterna. presenterade kommissionen den sjunde s.k. implemen- teringsrapporten om genomförandet av regelverket för tele- kommunikationer (KOM (2001) 706). I rapporten konstaterar kommissionen att den europeiska marknaden fortsätter att utvecklas positivt: marknaden växer, priserna sjunker och användandet av mobiltelefoni och Internet ökar. Vissa problem kvarstår dock. Kommissionen pekar bland annat på att konkurrensen på marknaden för tillträde till accessnätet alltjämt är otillfredsställande samt att prissättningen för samtal till mobila nät är för hög. presenterade kommissionen sitt meddelande "Införande av tredje generationens system för mobil kommunikation i Europeiska unionen; Lägesrapport och förslag till åtgärder" (KOM (2001) 141). I denna föreslås handlingslinjer för att underlätta övergången från den andra till den tredje generationens mobil kommunikation. Åtgärderna inriktas på att man skall förbättra regelverket, lösa tekniska frågor, främja utvecklingen av innovativa trådlösa tillämpningar, utveckla ett utbud av innehåll samt säkerställa kontinuerliga FoU-insatser inom denna sektor på gemenskapsnivå. Meddelandet diskuterades bland annat vid rådsmötet . Likaså har frågor om delad infrastruktur diskuterats vid ett flertal tillfällen på olika nivåer. har rådet enats om en politisk överenskommelse om förslaget om införande av toppdomänen .eu på Internet. Förslaget presenterades och har i huvudsak förhandlats fram under det svenska ordförandeskapet. Förslaget ligger hos för en andra behandling. Förslaget ger företag, privat- personer och organisationer i ett nytt alternativ för att registrera domännamn på Internet, varvid .eu blir ett komplement till kända toppdomäner som .com, .org och de nationella toppdomänerna, till t.ex. .de och .se. Förhoppningen är att förordningen kan träda i kraft i början Skr. 2001/02:160 av 2002. Transport- och teleministerrådet antog en gemen- sam ståndpunkt om ett av kommissionen framlagt kompromissförslag till ändringar (KOM (2001) 109) i det nu gällande postdirektivet (97/67/EG). Syftet med förslaget är att ytterligare öka konkurrensen på postmarknaden inom EU som de samhällsomfattande post- tjänsterna skall garanteras. Arbetet med kommissionens ursprungliga förslag (KOM (2000) 319) inleddes under det franska ordförandeskapet. Under det svenska ordförandeskapet var avsikten att återuppta arbetet med förslaget, men bedömningen blev att frågan då ännu inte var mogen för beslut. Kommissionen presenterade ett modifierat förslag till ändringar i postdirektivet efter parlamentets första behandling. Under det belgiska ordförandeskapet nåddes slutligen en gemensam ståndpunkt. kommer att ta del av förslaget en andra gång. Förslaget innebär att gränsen för monopoltjänsterna skall sänkas till och 3 x grundpriset och ytterligare ett steg till och 2,5 x grundpriset . Kommissionen skall därefter genomföra en undersökning vars resultat skall ligga till grund för en bedömning av huruvida ytterligare steg kan tas, antingen mot en fullständig liberalisering eller av mer begränsad karaktär. 12.1Meddelanden från kommissionen på skatteområdet beslutade kommissionen om ett skattepolitiskt medde- lande, Skattepolitiken i Europeiska unionen Prioriteringar för de kom- mande åren, KOM (2001) 260 slutlig. I meddelandet ger kommissionen uttryck för sin syn på EU:s framtida prioriteringar på det skattepolitiska området. Meddelandet innehåller inte några förslag till lagstiftning eller förändringar i existerande regelverk utan utgör snarare ett försök att presentera en modell för hur det framtida arbetet på skatteområdet bör läggas upp för att unionen skall nå sina målsättningar. Kommissionen har på uppdrag av utfört en studie av företagsbeskattningen i medlemsstaterna. Studien behandlar dels de effektiva skattesatserna, dels i vilken omfattning skatteregler kan utgöra hinder mot gränsöverskridande verksamhet. Kommissionen beslutade ett meddelande om strategi för företagsbeskattning på basis av denna studie, Mot en inre marknad utan skattehinder En Skr. 2001/02:160 strategi för fastställande av en konsoliderad bolagsskattebas för före- tagens verksamhet i EU, KOM (2001) 582 slutlig. Av studien har man dragit slutsatsen att väsentliga hinder på företagsbeskattningens område fortfarande försvårar gränsöverskridande ekonomisk verksamhet inom den inre marknaden. De flesta problemen beror enligt kommissionen på att företag måste hantera femton olika regelsystem trots att man ser EU som en enda marknad. Inte heller det här meddelandet innehåller några förslag till lagstiftning eller förändringar i existerande regelverk. fattade ett beslut om ett skattepaket när det gäller direkt beskattning i syfte att hindra skadlig skattekon- kurrens (EGT C2, , s.1). Skattepaketet har tre beståndsdelar: en uppförandekod för företagsbeskattning, ett direktiv om minimibeskatt- ning av sparande samt ett direktiv om avskaffande av källskatter på gränsöverskridande ränte- och royaltybetalningar mellan företag. Det har betonats att skattepaketet är en enhet där en överenskommelse måste omfatta samtliga delar. Vid Europeiska rådets möte i kon- staterades att framsteg gjorts och att rådet godkänt åtgärder för att säkerställa ett slutligt avgörande före utgången av 2002. Vid Ekofin- rådets möte fattades beslut om en parallell tidsplan för de olika delarna av skattepaketet för det fortsatta arbetet fram till slutet av 2002. Rådet antog en politiskt bindande uppförandekod för företagsbeskattning. Syftet med koden är att minska de snedvridningar på den inre marknaden som kan bli följden av skadlig skattekonkurrens mellan medlemsstaterna. Koden innehåller därför ett åtagande för medlemsstaterna att avveckla sådana skatteåtgärder som kan anses skadliga samt att inte införa nya skadliga åtgärder. Ett stort antal skatteåtgärder i de olika medlemsstaterna har granskats. Grundläggande för bedömningen av om en skatteåtgärd anses skadlig är om den har eller kan få betydande inverkan på var inom unionen företag lokaliseras. lämnade gruppen en omfattande rapport till om alla åtgärder som gruppen fram till dess hade granskat. Vid ett möte bekräftade att alla skadliga skatteåtgärder skall vara avvecklade före . De företag som fick rätt att åtnjuta förmåner enligt de skadliga systemen före utgången av skall emellertid kunna fortsätta med detta till längst utgången av . Om det föreligger särskilda omstän- digheter kan förmånerna i undantagsfall efter beslut av rådet förlängas efter denna tidpunkt. Företag skall inte kunna träda in i skadliga system efter , om inte dessa omfattas av ett kommis- sionsbeslut om statsstöd som tillåter , och får Skr. 2001/02:160 inte omfattas av förmånerna efter utgången av 2002. fortsatte uppförandekodgruppen sitt arbete med att granska skatteåtgärder och bevaka avvecklingen av skadliga skatteåtgärder. Vidare har gruppen arbetat med frågor kring öppenhet och informations- utbyte i samband med internprissättning. Gruppen har lämnat rapporter om sina framsteg i arbetet till möten 2001. 12.2.2Ett direktivförslag om beskattning av sparande Direktivet behandlar beskattningen av inkomster från sparande som u- tbetalas i en medlemsstat till en person med hemvist i en annan medlems- stat. Enligt den tidsplan som beslutades av skulle rådet nå en politisk överenskommelse om texten till ett framtida direktiv. presenterade kommissionen ett nytt förslag till direktiv, KOM (2001) 400, på grundval av den politiska överens- kommelse om direktivets huvudsakliga innehåll som träffades av Ekofin- rådet . Förslaget har behandlats i arbets- gruppen för skattefrågor. Vid beslutades om en direktivtext som skall ligga till grund för förhandlingarna med tredje land. Vidare beslutades att rådet, på grundval av en rapport om utfallet av förhandlingarna med tredje land, skall besluta om en slutlig text till direktivet . Vid Europeiska rådets möte i anmodades ordför- andeskapet och kommissionen att med det snaraste inleda samtal med och andra tredje länder för att främja antagandet av mot- svarande åtgärder om beskattning av inkomster från sparande. förde tillsammans med kommissionen diskussioner med samtliga aktuella tredje länder . Diskussionerna avrapporterades vid . Ett beslut om ett mandat att förhandla med de aktuella länderna fattades vid . har också medlemsländer med beroende eller associerade territorier lämnat lägesrapporter om diskussionerna med dessa territorier. påbörjade det svenska ordförandeskapet arbetet med ett standardformat för informationsutbyte enligt direktivet. Arbetet har fortsatt under det belgiska ordförandeskapet och beslutade vid sitt möte om de väsentliga elementen i ett standardi- serat format för informationsutbyte. 12.2.3 Ett direktivförslag om beskattning av ränte- och royaltybetalningar Kommissionens förslag till ett direktiv om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater (KOM (98) 67 slutlig) har bearbetats vidare under De utestående punkter som tidigare enats om har arbetats in i direktivtexten. Detta direktiv är därmed den del av skatte- paketet som står närmast en slutlig överenskommelse. Avsikten med Skr. 2001/02:160 direktivet är att källskatter som tas ut på gränsöverskridande ränte- och royaltybetalningar mellan närstående företag skall avskaffas inom unionen. 12.3.1Nytt direktiv om faktureringsskyldighet på momsområdet antog ett nytt direktiv om fakture- ringsskyldighet på momsområdet. Det nya direktivet är baserat på kommissionens förslag KOM (2000) 650 och innebär att reglerna om fakturering moderniseras och harmoniseras så att samma krav på fakturans innehåll skall gälla i samtliga medlemsstater. Direktivet innebär också att företagen får rätt att använda elektronisk fakturering vid handel inom EU. De nya reglerna kommer att underlätta för företagen på EG:s inre marknad och bidra till att ge medlemsstaternas skatteförvaltningar ett förbättrat underlag för skattekontroll. Direktivet skall genomföras i alla medlemsländernas nationella lagstift- ning per . 12.3.2Direktivförslaget och förslaget till förordning om moms på elektronisk handel Kommissionens förslag om moms och elektronisk handel (KOM (2000) 349) var föremål för ett intensivt arbete under det svenska ordförande- skapet. hade uppdragit åt Coreper och rådsarbetsgruppen att söka en lösning på frågan om registrering av de företag i tredjeland som säljer elektroniska tjänster till privatpersoner i EU och uppmanat arbetsgruppen att lägga fram ett ändrat utkast till direktiv . I en slutsats från Europeiska rådets möte i uttalades dessutom att lagstiftning om moms och elektronisk handel skulle vara antagen . Under det svenska ordförandeskapets ledning arbetades ett kompromissförslag fram. Förslaget innebär en förenklad beskattningsordning för tredjelands- företagen. Enligt denna skall företagen identifieras hos en kontaktpunkt i en valfri medlemsstat samt sända elektronisk deklaration och betalning av skatten till kontaktpunkten för vidare befordran till de medlemsstater där tjänsterna har konsumerats. Förslaget accepterades av 14 medlemsstater och kommissionen. En medlemsstat motsatte sig emellertid förslaget. Vid Ekofinmötet lämnades en rapport över det arbete som utförts under det svenska ordförandeskapet och det beslöts att frågan skulle tas upp vid ett senare möte i syfte att nå en lösning. Under det belgiska ordförandeskapet har frågan behandlats vid informella Ekofinmötet i varvid uttalades att en arbetsgrupp under kommissionen skulle undersöka hur frågan kunde Arbetsgruppen möttes där den med- lemsstat som motsatt sig kompromissförslaget fick möjlighet att Skr. 2001/02:160 presentera sina tankegångar, som innebär en annan slags elektronisk lös- Frågan togs upp igen på , varvid en uppgörelse nåddes om en treårig provisorisk lösning som bygger på det svenska ordförandeskapets kompromiss. Därefter skall en långsiktig lösning tas i bruk. Avsikten är att skall besluta om den provisoriska lösningen . Den provisoriska lösningen skall av praktiska skäl kunna förlängas på förslag av kommissionen, genom en enhällig överenskommelse mellan medlemsstaterna. 12.3.3Nytt direktiv om nivån på normalskattesatsen inom EU Rådet antog ett direktiv om normalskattesatsen för mervärdesskatt, se rådets direktiv /41/EG. Det nya direktivet, som utgör en ändring av EG:s sjätte mervärdesskattedirektiv, 77/388/EEG, innebär att medlemsstaterna t.o.m. skall tillämpa en normalskattesats som uppgår till . Direktivet innebär en förlängning av tidsperioden för den redan existerande normalskattesatsen om . Direktivet är ett led i en strävan att harmonisera mervärdesskat- tesatserna inom EG. Det syftar till att undvika att allt större skillnader mellan medlemsstaternas normalskattesatser leder till en strukturell ojämlikhet inom gemenskapen och till snedvridning av konkurrensen mellan vissa näringsgrenar. Detta är särskilt viktigt mot bakgrund av den strategi för förenkling och modernisering av den nu gällande gemen- skapslagstiftningen om mervärdesskatt som kommissionen lade fram . Den svenska mervärdesskattelagens regler överensstämmer med bestämmelserna i direktivet. 12.3.4Sjätte momsdirektivet arbetas om Inom kommissionen har påbörjats en omarbetning av det sjätte momsdirektivet. Sjätte momsdirektivet är den rättsakt som reglerar mer- parten av det gemensamma momssystemet inom EG. Sedan direktivet tillkom 1977 har detta dock ändrats och kompletterats genom ett flertal direktiv och regleringen har med tiden blivit mycket svåröverskådlig. Arbetet utgör ett led i kommissionens strategi att förenkla och moder- nisera den EG-rättsliga regleringen på momsområdet. Avsikten är att en ny rättsakt skall tillskapas där merparten av de direktiv som finns inom momsområdet skall inarbetas. För att inte rådets arbete med andra ange- lägna förslag skall påverkas bedrivs omarbetningen i en arbetsgrupp där tjänstemän från kommissionen och medlemsstaterna deltar. Först när om- arbetningen har analyserats i detalj av denna arbetsgrupp kommer kom- missionen att överlämna ett direktivförslag till rådet. 12.4.1Energibeskattningsdirektiv förslag till beskattning av samtliga energiprodukter Arbete har under nära pågått inom EU i syfte att få till stånd gemensamma bestämmelser om energiskatt, utan att enighet har kunnat nås. Kommissionen föreslog 1997 ett nytt energiskattedirektiv som täcker samtliga energiprodukter (KOM (97) 30 slutlig). har kraftfullt stött detta arbete. Inför det svenska ordförandeskapet var läget sådant att några diskussioner om direktivet i princip inte hade förts . Det svenska ordförandeskapet prioriterade frågan och lyckades bryta dödläget och åter få igång diskussionerna i rådets arbetsgrupp för skattefrågor. Utgångspunkten för det svenska upplägget var att i ett första steg diskutera energiskattestrukturen. Det belgiska ordförandeskapet har fortsatt det arbete som påbörjade. Framsteg har kunnat noteras på vissa viktiga punkter i ärendet. Den politiskt känsliga frågan om minimiskattesatser har dock ännu inte diskuterats. Energiskattedirektivet behandlades vid , men enighet nåddes inte om fortsatt hantering av frågan. 12.4.2Förslag till ändrade principer för undantag från skatt enligt mineraloljedirektivet Kommissionen lade sent fram ett förslag till förlängning och omformning av tidigare undantag från skattebestämmelserna i mine- raloljedirektivet (92/81/EEG). Dessa undantag grundar sig på artikel 8.4 i direktivet och antas av rådet genom enhälligt beslut. Rådet enades om ett beslut i frågan (2001/224/EG). Beslutet innebar att den tidigare automatiska förlängningen av giltighetstiden för vissa undantag slopades och att alla beslut nu gjordes tidsbegränsade. Undantag, som innebar skattelättnader för diesel som används i tunga lastfordon i vissa länder, förlängdes med . Övriga undantag förlängdes med . Kommissionen lade fram ett förslag (KOM (2001) 547) om främjande av biodrivmedel för transporter. Förslaget består av bl.a. ett direktiv angående ändring av mineraloljedirektivet (92/81/EEG) i fråga om möjlighet att tillämpa nedsatt skattesats för vissa mineraloljor innehållande biodrivmedel samt för biodrivmedel. Detta förslag skall behandlas i rådets arbetsgrupp för skattefrågor. Vidare består förslaget av ett direktiv om främjande av användning av biobränslen inom transport- sektorn, i vilket det bl.a. föreslås tvingande bestämmelser om kvotering av andelen biodrivmedel i bensin och diesel. Det sista direktivförslaget skall behandlas i rådets arbetsgrupp för energifrågor. Kommissionen lämnade en rapport till rådet och Europa- parlamentet angående funktionen av gällande skattestrukturer och skattesatser på tobaksskatteområdet (KOM (2001) 133 slutlig). Vid sin granskning har kommissionen funnit att det inom EU fortfarande föreligger stora skillnader mellan medlemsstaterna vad gäller priser och punktskatter på tobaksvaror. Med anledning härav har kommissionen föreslagit vissa ändringar av gemenskapens nuvarande lagstiftning om beskattning av tobaksvaror. Förslagen är viktiga inför en utvidgning av EU. En bestämmelse föreslås även införas som medför att inte längre behöver ha ett undantag från gemenskapens gällande minimi- skattekrav för cigaretter. har undantag t.o.m. med att uppfylla detta krav.