prop · GP03176 · 2002-05-29 00:00:00 — Av statistiken i bilaga 2 framgår att det i första hand är personer i 45 64-årsåldern som går på teater. En relativt hög andel bland de yngsta () har också varit på teater . Av statistiken framgår även att teaterbesöken fortfarande följer tydliga socioekono- miska mönster. har dock en viss utjämning skett mellan grupperna. För personer med endast förgymnasial utbildning har teaterbesöken ökat successivt. För personer med eftergymnasial utbildning har det i stället skett en minskning. tycks däremot skillnaden i teaterbesök öka mellan infödda svenskar och personer med utländsk bakgrund. Teaterbesöken har även ökat relativt mycket i och i glesbygdsområden i . Teaterbesök är dock betydligt vanligare bland människor som bor i större städer. Diagram 4.1: Teaterbesök . Konsertbesök är en kulturaktivitet som har ökat kraftigt . Som framgår av diagram 4.2 har ökningen skett såväl bland män som bland kvinnor och i samtliga åldersgrupper. uppgav 199899 att de besökt en konsert . Diagram 4.2: Konsertbesök . Som framgår av bilaga 2 finns de flitigaste konsertbesökarna i de yngsta åldersgrupperna . När det gäller olika socioekonomiska grupper har ökningen varit större bland tjänstemän och företagare än bland arbetare. Ökningen har också varit större i regioner utanför än i huvudstaden. Enligt bibliotekslagen (1996:1596) skall varje kommun ha folkbibliotek och lån av litteratur skall vara avgiftsfria. Enligt statistik från 20003 finns det 289 huvudbibliotek och 1 171 biblioteksfilialer. Antalet besök vid huvudbiblioteken var 48,5 miljoner. Det innebär en ökning med närmare 1 miljon jämfört med året innan. Biblioteksbesöken har ökat kraftigt , både för män och för kvinnor (diagram 4.3). besökte av alla kvinnor och av männen ett bibliotek. Var fjärde man och mer än var tredje kvinna besökte ett bibliotek mer än 5 gånger . Den kraftigaste ökningen har skett bland personer som är . Ökningen är också större i regioner utanför . Personer med utländsk bakgrund besöker biblioteken i större utsträckning än in- födda svenskar. Biblioteksbesöken har ökat markant bland arbetare medan utveck- lingen för tjänstemän stannat av. gäller dock att tjänstemän och högutbildade i högre grad än andra grupper besöker biblioteken. Diagram 4.3: Besökt bibliotek . De allra flitigaste besökarna på bibliotek är ungdomar i åldern (bilaga 2). En rimlig förklaring är att dessa ofta behöver utnyttja bibliote- ket för sina studier. Det kan också noteras att biblioteken byggt upp en alltmer omfattande informationsteknologi som lockar både nya och gamla besökare. Även bokläsningen har en mycket stor utbredning i befolkningen. Det är också ett av de högst prioriterade målen för statens insatser på kulturområdet. Som framgår av diagram 4.4 har dock andelen som läser böcker minst minskat . Tydligast märks denna nedgång bland männen. Det är av männen som uppger att de läser , vilket är en minskning med 3 Kultur i siffror 2001:4 Folkbiblioteken 2000 . sedan den första mätningen 198283. När det Skr. 2001/02:176 gäller frågor om läsning , är nedgången bland män också kraftig, från . Diagram 4.4: Bokläsning . Bland kvinnor och bland yngre personer är det en mycket hög andel som läser en bok. Av kvinnorna uppger också att de läser en bok . Utvecklingen är dock inte entydigt posi- tiv. Även bland kvinnorna har läsningen minskat i de yngre ålders- grupperna, bland de högutbildade och de högre tjänstemännen, liksom bland personer med utländsk bakgrund. Mest har bokläsningen ökat i de äldsta åldersgrupperna. innehåller ULF-undersökningarna även en särskild fråga om läsning av skönlitteratur. Resultatet visar att kvinnor läser skönlitte- ratur i betydligt större utsträckning än män. I de yngsta grupperna är läs- ning av skönlitteratur dubbelt så vanligt bland kvinnor () som bland män (). Ålderspensionärer är flitigaste läsarna av skönlitteratur, både bland män och kvinnor. Personer med för- gymnasial utbildning läser skönlitteratur i mindre utsträckning än de med eftergymnasial utbildning. Män läser däremot tidskrifter i större utsträckning än kvinnor. En för- kan vara att många facktidskrifter är kopplade till yrkesområden med manlig dominans. Som framgår av diagram 4.5 nedan har 82 pro- cent av männen läst tidskrifter under de senaste 12 måna- derna. Om man i stället frågar om läsning , är det av männen som svarar ja. För kvinnorna är motsvarande relation . Noterbart är att mäns tidskriftsläsande visserligen ökat något , men att det ökat mer bland kvinnor (bilaga 2). Tidskrifts- läsandet har också ökat relativt mycket bland såväl äldre som bland den yngsta åldersgruppen. Diagram 4.5: Tidskriftsläsning under de senaste 12 måna- Som jämförelse kan noteras att läsning av veckotidningar är förhållande- vis vanligt bland kvinnor. Det är av kvinnorna som läser en veckotidning , jämfört bland männen. Totalt sett har dock veckotidningsläsandet gått ner . Det är främst äldre personer och mycket unga som läser veckotidningar. Inom museisektorn finns en stor bredd och en mångfald med allt från konstmuseer till historiska museer inklusive arbetslivsmuseer. har besöken på konstutställningar och konstmuseer ökat både bland kvinnor och män (diagram 4.6). Enligt den senaste mät- ningen besöker av männen och av kvinnorna en konstutställning. Den yngsta åldersgruppen ökade påtagligt sitt konstintresse . Ökningen under mät- perioden är också stor bland äldre, bland grupper av personer med ut- ländsk bakgrund och i de större städerna. Diagram 4.6: Besök på konstmuseum eller konstutställning under de Intresset för att besöka andra museer än konstmuseer är fortsatt stort, men har minskat något (diagram 4.7). I den senaste mätningen uppgav av männen och av kvinnorna att de besökt andra museer än konstmuseer minst . Diagram 4.7: Besök på annat museum än konstmuseum under de se- naste 12 månaderna. Som framgår av bilaga 2 är den vanligaste museibesökaren i åldrarna 30 har en större andel män, liksom äldre personer, valt att besöka museer. Bland yngre personer har besöken där- Även bland personer med ut- ländsk bakgrund har det skett en nedgång, i synnerhet bland utomnor- Nedgången är särskilt kraftig för personer med efter- Biobesöken har ökat i betydande grad (diagram 4.8). Vid den senaste mätningen hade av männen och 58 pro- cent av kvinnorna varit på bio . Ökningen har skett både bland kvinnor och män. Störst har ökningen varit bland perso- ner i åldrarna . Även flertalet regioner utanför visar en relativt stor ökning av biobesöken. Diagram 4.8: Biobesök . Även när det gäller biobesöken finns det emellertid kvarvarande skillna- der mellan befolkningsgrupper (bilaga 2). Att gå på bio avtar med sti- gande ålder. Vid det senaste mättillfället hade av lågutbildade gjort ett biobesök , mot 76 pro- cent av högutbildade. En relativt hög andel biobesök görs bland hushåll med barn. ULF-undersökningarna visar att mönstret för egna kulturaktiviteter i vid bemärkelse har förändrats . Utbudet av olika aktiviteter har breddats och förändrats. Människors vanor har förändrats och intressen förskjutits. Att fotografera eller filma är den vanligaste egna kulturaktiviteten. Det gör nära hälften av befolkningen . Under mät- perioden har fotograferandet och filmandet minskat. En relativ kraftig minskning har skett bland 1629-åringarna. Bland ålderspensionärerna har fotograferande i stället ökat relativt mycket, liksom bland invandrar- grupperna och bland dem med gymnasieutbildning eller högre. Det är av befolkningen som går ut och dansar på något diskotek eller annan danslokal . Betydligt färre, , ägnar sig åt s.k. mogendans och går ut och dansar på dansrestaurang eller på diskotek eller annan danslokal förefaller att ha avtagit en aning . De yngre pensionärernas dansande har också minskat. En kraftig nedgång har också skett bland invandrar- grupperna. En fritidsaktivitet som att dansa folkdans eller balett/jazzbalett har minskat kraftigt . uppger av befolkningen att de deltar i sådana aktiviteter. Minskningen har främst skett bland 2029-åringarna. Även högutbildade förefaller att ha minskat sitt deltagande i relativt hög grad och råder inga skillnader mellan de olika utbildningsgrupperna. ägnar sig åt att skriva , t.ex. dagbok, dik- ter, brev eller artiklar. Att skriva berör många och någon större föränd- ring har inte skett för befolkningen i sin helhet sedan i början av 1980- talet. Däremot syns en viss nedgång för invandrargrupperna och för tjänstemän på mellan- och högre nivå samt för befolkningen i Stock- holmsområdet. Bland äldre och bland människor i glesbygd har skrivandet ökat. har av befolkningen tillgång till dator. Unga människor använder dator i störst utsträckning. Datorn används i första hand för Internet, spel, ord- och bildbehandling och kalkylering. Den aktivitet som minskat mest enligt ULF-undersökningarna är delta- gandet i studiecirklar. I hela befolkningen har minskningen varit 8 pro- centenheter. Personer i åldrarna har minskat sin andel . Tydligast är nedgången för högutbildade och personer i tjänstemannayrken. Detta gäller även storstadsområdena. En annan undersökt aktivitet är att måla, rita eller arbeta med lera. Sjutton procent av befolkningen uppger att de gör det . Nivån har varit i huvudsak oförändrad . En viss minskning märks bland yngre personer (upp till ) och för dem med gymnasieutbildning eller högre samt även för tjänstemannagrupperna. För förtidspensionärer och långvarigt arbetslösa syns däremot en viss ökning. I befolkningen är det som sjunger i någon kör eller annan sånggrupp. Nivån har varit oförändrad och 90-talen. spelar musikinstrument och här har det skett en kraftig nedgång bland de yngsta. spelade var tredje 1619-åring något musikinstrument. är det var fjärde. Ensamstående med barn, högutbildade och tjänstemän på mellannivå har också minskat sitt musi- cerande. är dock tjänstemän på mellan- och högre nivå musikutövare i dubbelt så hög utsträckning som bland ej facklärda arbe- tare. ägnar sig åt att sy, sticka, väva eller att syssla med någon annan slags textilslöjd, främst kvinnor. Männen är i klar majoritet när det gäller trä- eller metallslöjd. Av samtliga intervjuade är det som ägnar sig åt detta. Redovisningen av ULF-materialet visar att flera former av eget kultur- deltagande i vid mening har minskat i omfattning under 1980- och 90- talen. Enligt årsredovisning samlade studie- förbunden 2,7 miljoner deltagare, varav 1,5 miljoner kvinnor, i 320 000 studiecirklar i en stor mängd olika ämnen. Den nedgång i antalet studie- timmar i studiecirklar som även redovisar är resultatet av den nya fördelningsmodell som antagits för att möjliggöra långsiktig- Skr. 2001/02:176 het och kvalitetsutveckling. ökade i stället antalet studie- timmar inom verksamhetsformen Annan gruppverksamhet, vilket dels kan ses som en följd av skärpta kriterier för studiecirklar, dels som ett uttryck för att studieförbunden i större utsträckning använder denna verk- samhetsform för rekrytering och introduktion av nya deltagare. Studieförbundens kulturprogram svarade 2001 för 208 000 arrange- mang, med 15,4 miljoner deltagare och 1 miljon medverkande. Det är en minskning av studieförbundens kulturprogram med jäm- fört med 2000. Även folkhögskolorna bidrar till att förverkliga kulturpo- litikens jämlikhetsmål. arrangerade folkhögskolorna 2 931 kulturprogram med totalt 262 411 deltagare, vilket är en liten ökning jämfört med föregående år. Redovisningen i detta avsnitt visar kulturvanornas utveckling och speglar förändringar och värderingar som ägt rum sedan 1974 års kulturpolitik formulerades. Flera kulturaktiviteter visar på högre deltagande . Resultatet pekar i korthet på att svenska folket är mer kulturaktivt än tidigare och att det handlar om en hög nivå på delta- gandet. Bland kulturaktiviteterna ökar de olika besöksaktiviteterna mest. Tea- ter- och konsertbesök har ökat liksom besöken på konstutställningar och bio. Läsningen av böcker ligger på fortsatt hög nivå. Tidskriftsläsandet ökar liksom biblioteksbesöken. Det egna kulturutövandet i vid mening tenderar däremot att minska, även om studieförbunden och folkhögsko- lorna fortfarande kan visa på ett omfattande deltagande i olika kulturpro- gram. Verksamheten inom studieförbund och folkhögskolor når alla samhällsgrupper och blir för många en introduktion till fortsatta kultur- upplevelser. består traditionella sociala mönster i kulturaktiviteterna. Kvinnor är mer aktiva än män. Personer i medelåldern deltar mer än yngre och äldre. Infödda svenskar är mer aktiva än personer med ut- ländsk bakgrund. Ju högre utbildning desto större aktivitet. Bosatta i storstäder besöker kulturinstitutioner och läser böcker i större utsträck- ning än människor på mindre orter och i glesbygd. Kulturaktiviteterna avtar med högre grad av rörelsehinder. Med högre socioekonomisk status följer även större kulturell aktivitet. Utvecklingen visar dock att skillnader i kulturaktiviteter som har samband med olika grupptillhörigheter har för- ändrats och minskat i flera fall. De regionala skillnaderna avtar t.ex. när det gäller teaterbesök och bio- besök. Ökningen av biobesöken är störst utanför . Personer med utländsk bakgrund besöker i högre grad bibliotek och konstutställ- ningar. Biblioteksbesöken har ökat mest bland äldre personer och bland de icke facklärda arbetarna, medan besöken på bibliotek har stagnerat för tjänstemän. Med undantag för bokläsandet, ökar männen generellt sett sitt deltagande i olika kulturaktiviteter. När det gäller att besöka konser- ter är ökningen t.o.m. större än bland kvinnorna, som annars behåller sitt Skr. 2001/02:176 försteg framför männen när det gäller flertalet kulturella aktiviteter. Regeringens bedömning: Kulturvanorna i har i flera avseenden utvecklats i jämlikhetsmålets riktning. De statliga insatserna på kultur- området har på ett verksamt sätt bidragit till den positiva utvecklingen. För att upprätthålla den höga aktivitetsnivån och för att öka den kultu- rella jämlikheten ytterligare bör de kulturpolitiska insatserna fortsätta att förbättras med utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen. Skälen för regeringens bedömning: De nationella kulturpolitiska målen är i första hand avsedda som riktningsgivare och referensramar för olika kulturpolitiska insatser. Att beskriva och bedöma resultatet av de statliga kulturpolitiska insatserna är svårt, vilket även kulturutskottet påpekat i sitt betänkande 2000/2001:1. Kulturområdet är ett område som till sin karaktär inte så lätt låter sig uttryckas i mätbara termer, utan sna- rare lämpar sig för mer kvalitativt formulerade beskrivningar. Regering och riksdag har betonat att mål- och resultatstyrningen inom kulturområ- det inte handlar om att styra innehållet i den konstnärliga utövningen. Jämlikhetsmålet är det kulturpolitiska mål som lämpar sig relativt väl för statistiska analyser. Människors deltagande i olika kulturaktiviteter kan mätas och människors sociala grupptillhörighet går att fastställa. Det finns dock flera osäkerhetsfaktorer. Som redan påpekats är det statistiska materialet som ligger till grund för denna skrivelse grovmaskigt. Enligt rapporten Den kulturella välfärden ger ULF-materialet ny kun- skap om hur kulturvanorna i har utvecklats. Resultaten sägs visserligen inte ge några enkla och direkta svar på frågor om målupp- fyllelse och framgångar för kulturpolitiken, men några slutsatser går ändå att dra. Utvecklingen har i viktiga avseenden rört sig i jämlikhetsmålets riktning. De flesta kulturaktiviteter uppvisar höga andelar för deltagande. Förändringarna är i huvudsak positiva genom att flera former av kulturaktiviteter har ökat. Skillnader mellan olika sociala grupper kvar- står, men har i flera fall minskat. Regeringen delar bedömningen att ut- vecklingen av människors kulturvanor under har rört sig i jämlikhetsmålets riktning. När det gäller frågan om den förda statliga kulturpolitikens inverkan och betydelse för den positiva utvecklingen är det nödvändigt att göra vissa antaganden. Det finns sannolikt flera rimliga förklaringar till varför kulturaktiviteterna utvecklats på det sätt de gjort . Den allmänna samhällsutvecklingen har t.ex. utan tvekan påverkat kulturaktiviteterna på olika sätt. Andelen äldre och andelen svenskar med utländsk bakgrund har ökat. Utbildningsnivån i befolkningen har höjts. Fritiden har ökat på grund av längre semester, kortare arbetstid och lägre pensionsålder. En kraftig teknikutveckling har skett på . Massmedieutbudet med nya medier och radio- och TV-kanaler har ökat kraftigt. Kulturutbudet har ökat och dessutom fått en helt annan sprid- ning. har konkurrensen om vår tid och uppmärksamhet blivit hårdare. En slutsats är därför att kulturen lyckats behålla och t.o.m. för- stärka sina positioner på ett anmärkningsvärt sätt i en ökande konkurrens. Till de faktorer som påverkar kulturaktiviteterna hör givetvis även de insatser som kommuner och landsting gör. Därtill talar flera skäl för att statens kulturpolitiska insatser på ett verksamt sätt har bidragit till den positiva utvecklingen. Den statliga kulturpolitikens insatser har ökat betydligt då det ökade deltagandet i kulturaktiviteter kunnat uppmätas. In- riktningen på de statliga insatserna har i mycket hög grad handlat om att bygga upp en infrastruktur av kulturinstitutioner på nationell, regional och lokal nivå tillsammans med andra insatser för att öka tillgängligheten till kulturella upplevelser. Eftersom den ökade aktiviteten i hög grad just handlar om att fler besöker teatrar, konserter, bibliotek, bio och konstut- ställningar är det en rimlig slutsats att det finns ett positivt samband med de statliga insatserna på dessa områden. Utan en utbyggd infrastruktur och andra insatser för att öka tillgängligheten hade det inte funnits samma möjligheter att vara kulturellt aktiv på det sätt som resultaten visar. Regeringens bedömning är därför att de statliga insatserna på kulturområdet på ett verksamt sätt har bidragit till den positiva utveck- lingen av kulturvanorna i . Det finns således goda skäl att beskriva såväl kulturvanornas utveck- ling som den statliga kulturpolitikens måluppfyllelse i positiva ordalag. finns det viktiga frågor att arbeta vidare med. det minskade läsandet bland yngre kvinnor och bland män i alla åldrar, det minskade deltagandet i egna kulturaktiviteter, skillnaden i kulturvanor mellan infödda svenskar och personer med utländsk bakgrund, de regionala skillnaderna och segregationen i storstadsregionerna. Bland de åtgärder som vidtagits och som därför inte kunnat ligga till grund för den senaste ULF-undersökningen av kulturvanorna 199899 finns t.ex. regeringens initiativ med regionala konsulenter för mångkultur. Målet är att ge hela befolkningen nya möjligheter att fram- föra eller uppleva en mångfald av kulturella uttryck. Vidare är det nu- mera ett generellt mål för alla myndigheter och institutioner inom Kul- turdepartementets ansvarsområde att främja en samhällsutveckling som kännetecknas av bl.a. etnisk, kulturell, språklig och religiös mångfald. Varje myndighet och institution skall rapportera vilka åtgärder som vid- tagits för att nå målet. Ett särskilt intressant utvecklingsarbete bedrivs i storstadsregionerna inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen. Konkreta och strategiska insatser görs för att bryta segregationen i stadsdelar där en stor andel av befolkningen har utländsk bakgrund. Det är i det sammanhanget viktigt att även det professionella kulturlivet etablerar sig i dessa stadsdelar. Cirkus Cirkörs etablering i är ett exempel på en sådan insats som genomförts inom ramen för det lokala utvecklingsavtalet. En annan åtgärd som bör nämnas är den särskilda kommission som regeringen tillsatt för att under närmare följa och granska prisut- vecklingen på böcker, tidskrifter m.m. efter då mer- värdesskatten på dessa varor sänktes till . Det är ett mål för kommissionens arbete att läsandet ökar i alla grupper, vilket som tidigare nämnts också är ett uttalat mål med den sänkta mervärdesskatten. ingår i kommissionens uppdrag att redovisa hur målet har uppnåtts. 2001/02:176 draget skall slutligt redovisas . Regeringen gjorde i budgetpropositionen också bedömningen att ytterligare insatser behövs för att stimulera barns och ungdomars läs- ning. har anvisats för ändamålet inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Vidare har och träffat avtal om samarbete kring kultur i skolan. Utgångspunkten är de utvecklings- områden som slogs fast av regeringens arbetsgrupp för kultur i skolan i rapporten strategi för kultur i skolan (Ds 1998:58): skolan som kul- turmiljö, kulturarbetet i undervisningen, och elevers delaktighet och eget skapande. Målet för samarbetet är att varje elev skall få tillgång till este- tiska arbetsprocesser som en del av lärandet och att varje elev skall få möta och använda kulturformer i sitt vardagliga arbete och få ta del av samhällets kulturutbud. I budgetpropositionen uppmärksammade regeringen även situationen för folkbildningen. En redovisning från visade att kommunerna minskat sina bidrag till folkbildningen betydligt, vilket utgör ett hot mot folkbildningens möjligheter att fungera som en motkraft i samhället. Kommunerna har minskat sina bidrag till studieför- bundens verksamhet , från 1991 till 2001. har kommuner- nas bidrag också minskat i förhållande till statsbidraget. 1991 motsvarade kommunernas bidrag av statens bidrag till studieförbunden. 2001 var motsvarande relation . Sex kommuner lämnade inte något bidrag alls till studieförbundens folkbildningsverksamhet . Det gäller , , , , och . En särskild utredare har tillkallats av regeringen för att göra en statlig utvärdering av folkbildningen. Frågan om kommunernas finansiering ingår som en del i uppdraget. Utvärderingen bör enligt direktiven även bl.a. belysa vilken roll och betydelse folkbildningen har för kulturen, och i vilken utsträckning folkbildningen bidrar till att de kulturpolitiska må- len nås. Uppdraget skall redovisas . Som ett komplement till utvärderingen har regeringen beslutat att ställa medel till förfogande. Genom dessa medel vill re- geringen stimulera folkbildningen till att föra en bred idé- och framtids- debatt med berörda. För att upprätthålla den redan höga aktivitetsnivån och för att öka den kulturella jämlikheten ytterligare bör de statliga kulturpolitiska insatserna fortsätta att förbättras med utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen. Kulturpolitikens anslagsutveckling /832002* 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 Ers och bidrag till konstnärer Teater, dans och musik Bibliotek, litteratur, tidskrifter Ers och bidrag till konstnärer Teater, dans och musik Bibliotek, litteratur, tidskrifter * Beloppen är tagna från statsbudgeten enligt budgetpropositionen för respektive budgetår. Budgetåren 1981/821994/95 omfattar perioden 1 juli30 juni. /96 omfattar perioden 1juli . Kulturaktiviteter i olika befolkningsgrupper Uppgifterna avser kulturaktiviteter ; nuläge 199899 i procent; trend 198283199899 i pro- centenheter. Källa: Den kulturella välfärden, s. 34-35. Rapporten innehåller även uppgifter om vilka förändringar i tabellen som är signifikanta. Mellan och högre tjänstemän Förtidspens./långv. Mellan och högre tjm. Fört.pens/långv. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , Regeringen beslutar skrivelse 2001/02:176 Kultur och delaktighet.