prop · GP03101 · 2002-04-12 00:00:00 — SWEDAC hänvisar bl.a. till myndighetens åtaganden enligt IAF:s (Inter- national ) erkännandeavtal varigenom SWEDAC är förpliktat att tillse att ISO 14001 tillämpas på samma sätt i som i andra länder, vilket hindrar SWEDAC från att, såsom RRV föreslagit, göra väsentliga avsteg från det internationellt accepterade systemet för miljöcertifiering. Ackreditering mot nationella tilläggskrav som inte återfinns i internationella standarder skulle, enligt myndigheten, medföra att svenska certifieringar betraktades som väsentliga avsteg från normal ISO 14001- certifiering, vilket i sin tur skulle undergräva deras internationella acceptans. I rapporten riktar RRV också kritik mot det sätt på vilket SWEDAC sköter delar av sin tillsynsverksamhet. Kritiken gäller bl.a. att myndigheten inte i första hand utgår från de enskilda miljöledningssystemens betydelse för miljön när fälttillsyn utövas vid certifierings- organens kontroll av certifierad verksamhet. Eftersom miljöledningssystemens väsentlighet, dvs. förekomsten av miljöstörande processer i verksamheten eller produkternas miljöbelastning etc., därigenom inte i tillräcklig utsträckning beaktas, föreslår RRV att SWEDAC i sin fälttillsyn av certifieringsorgan skall fästa särskild vikt vid verksamheter med stor miljöbelastning. RRV framhåller vidare att SWEDAC:s tillsyns- frekvens inte varierar med antalet verksamheter som certifieringsorganen har certifierat, vilket medför en relativt sett lägre tillsynsfrekvens ju fler verksamheter som certifierats, liksom ju fler revisionsledare som utför kontrollerna. RRV anser därför att SWEDAC bör anpassa sin tillsynsfrekvens till omfattningen av certi- fieringsorganens verksamhet. RRV påtalar också att SWEDAC i mindre utsträckning än önskvärt anlitar teknisk branschexpertis vid sin fälttillsyn. Vidare anser RRV att en förändring därvidlag vore nödvändig, om SWEDAC har för avsikt att följa RRV:s rekommendation att särskilt granska verksamheter vars produktionsprocesser, pro- dukter och miljöeffekter medför en jämförelse- vis större belastning för miljön. RRV menar också att de personella resurser som SWEDAC har avsatt för tillsyn varit för knappa, vilket undergrävt möjligheten till anpassning av kontrollerna till certifierings- organens olika storlek och inriktning. RRV föreslår därför att SWEDAC skall utöka kontrollverksamheten. SWEDAC har i sin kommentar till RRV:s rapport på flera punkter ifrågasatt relevansen av de förslag som RRV har presenterat, och pekat på att flera av de lösningar som RRV förordar skulle medföra en systemsammanblandning som inte vore möjlig att genomföra under ISO 14001. SWEDAC framhåller vidare att den begränsade ansats, som RRV i ett inledande avsnitt uppger skall gälla för rapporten, kraftigt reducerar dess värde. Regeringen uppfattar såväl RRV:s kritik av SWEDAC:s verksamhet, som SWEDAC:s in- vändningar mot RRV:s metoder och slutsatser, vara av sådan beskaffenhet att frågornas vidare beredning påkallar en genomgripande analys av samtliga aspekter innan regeringen kan bedöma om det blir aktuellt att besluta om eventuella åtgärder i anledning av rapporten. En granskning av hinder för effektivt resursutnyttjande (RRV 2001:29) RRV:s granskning har skett i syfte att identifiera väsentliga hinder för ett effektivt resursut- nyttjande. Granskningen är baserad på två delar, dels en statistisk analys av ärendeinflödet, dels en identifiering av hinder för ett effektivt resurs- utnyttjande. Statistiken ger inte något entydigt resultat. De hinder som föreligger bedöms vara sådana att reformen inte kan sägas vara helt genomförd. Verkets bedömning är dock att det är för tidigt att göra en utvärdering av Eko- brottsmyndigheten och den samlade ekobrotts- bekämpningen. Det finns ett yttre motstånd mot att finns och detta påverkar den dagliga verksamheten. Verket pekar på hinder som kan åtgärdas genom samverkan mellan polisen och samt genom samarbete mellan och åklagarväsendet. Regeringen bör enligt verket klargöra fördelningen av ansvaret mellan och vad gäller polisernas kompetensutveckling och dess kostnader. Vidare bör regeringen klargöra bl.a. vad som skall ingå i myndighetens eko- brottsförebyggande arbete. Slutligen finns det skäl för regeringen att överväga en ny förbättrad speciallösning. RRV konstaterar vidare att centrala ledning i större utsträckning bör styra, följa upp och utvärdera arbetet vid de tre avdelningarna. Regeringen delar bedömningen att det ännu är för tidigt att göra en utvärdering av Eko- brottsmyndigheten. Författningsändringar har vidtagits och kommer att vidtas i syfte att stärka självständiga ställning. I regleringsbrevet har regeringen klargjort att ansvarar för och bekostar kompetensutvecklingen av de poliser som arbetar vid myndigheten. Vidare avser regeringen att lämna ett uppdrag till bl.a. rörande Ekobrotts- myndighetens brottsförebyggande arbete. Med hänsyn till det arbete som pågår inom Justitie- departementet med att se över Ekobrotts- myndighetens möjlighet att bedriva kriminal- underrättelseverksamhet övervägs för när- varande inte någon förändring av speciallös- ningen. stöd till den lokala livsmedelstillsynen (RRV 2001:33) RRV har granskat stöd till de lokala tillsynsmyndigheterna. Syftet har varit att granska om med nuvarande mandat skulle kunna förbättra den lokala livsmedelstillsynen. RRV gör bedömningen att det finns utrymme för att tydliggöra, förbättra och systematisera myndighetens stöd till kommunerna. RRV konstaterar att Livsmedels- verkets stöd till kommunerna kan öka utan att detta kommer i konflikt med det kommunala självstyret. RRV anser också att många av de problem som finns inom den nuvarande tillsynen kan lösas inom ramen för den befintliga uppdelningen av tillsynsansvaret mellan Livs- medelsverket och kommunerna. Avgiftssyste- met för livsmedelstillsynen bedöms av RRV som alltför komplicerat och bör reformeras. Regeringen har initierat ett arbete med att se över livsmedelstillsynen inklusive finansierings- systemet. Regeringen överväger bland annat att genomföra ett antal förändringar i syfte att förenkla finansieringssystemet. RRV:s synpunk- ter kommer att beaktas i det fortsatta arbetet. Resultatstyrning och resultatredovisning vid (RRV 2001:34) RRV har granskat resultatstyrning och resultat- redovisning vid (). Granskningen ingår i en serie liknande granskningar som RRV gjort bl.a. vid , och Statens strålskydds- institut. RRV bedömer att SKI:s kvalitetssäk- ringssystem ger SKI goda möjligheter att föra en konstruktiv mål- och resultatdialog med regeringen. SKI har på ett systematiskt sätt omsatt regeringens verksamhetsmål till fleråriga uppdrag och ettåriga deluppdrag, med mål- beskrivning, inriktning och utveckling för respektive uppdrag. RRV konstaterar att SKI har bedrivit ett ambitiöst arbete med att utveckla rutiner med enhetliga systematiska arbetsformer, tydliga ansvarsförhållanden och med möjlighet till en effektiv resurshantering. RRV bedömer att SKI:s sätt att arbeta kan utgöra ett gott exempel för andra myndigheter som är i färd med att utveckla resultatredovisning och ledningssystem. RRV pekar dock på att det finns möjligheter att förbättra verksamhetsplanen och tydliggöra den löpande uppföljningen och har därför hemställt att SKI inkommer med en redogörelse för vidtagna eller planerade åtgärder med anledning av gransk- ningen. RRV:s granskning föranleder ingen särskild åtgärd från regeringen. Studier på uppdrag av regeringen Kommunkontosystemet en kartläggning (RRV 2001:6) RRV har på regeringens uppdrag kartlagt och analyserat kommunernas ersättning från kom- munkontosystemet . Arbetet har inriktats mot att undersöka variationer mellan olika kommuner och år. Även eventuella om- fördelningseffekter mellan kommuner har analyserats. I uppdraget ingick också att söka visa vilka verksamheter och kostnader som eventuellt kan förklara variationerna. RRV har funnit att variationer i ersättning i huvudsak kan förklaras av kommunernas geografiska läge, allmänna ambitionsnivå, befolkningsökning i vissa åldersgrupper, organisation av fastighets- förvaltningen och benägenhet att ersätta egen regi med köpt verksamhet. RRV har funnit att kommunkontosystemet givit upphov till betydande och systematiska omfördelningar mellan kommunerna. Exempel- vis har 24 kommuner inte nått av den genomsnittliga ersättningen respektive år. 11 kommuner har legat på en ersätt- ningsnivå av över samma genomsnitt. De verksamheter som bidragit till att ersättningarna stigit är pedagogisk verk- samhet, vård och omsorg, infrastruktur och gator m.m. Det är framförallt kommunernas utgifter för entreprenader och köp av verk- samhet som förklarar ökningen inom dessa områden. Regeringen har i propositionen Förändringar i kommunkontosystemet (prop. 2001/02:112) föreslagit en ny finansieringsmodell. Den innebär att uttagen från systemet sker över statsbudgeten. Eftersom övergången skall vara kostnadsneutral, kommer de generella statsbi- dragen till kommuner och landsting att minskas i motsvarande grad. Vidare förslås också vissa bestämmelser som möjliggör kontroll i systemet. Översyn av statsbidraget till teknik- och naturvetenskapscentra (RRV 2001:8) RRV har på regeringens uppdrag beskrivit och lämnat förslag om den verksamhet som bedrivs vid skilda teknik- och naturvetenskapscentrum (TN-centrum). Det förslag som RRV redovisar är att statsbidraget skall bevaras i minst nuvarande storlek och att bidraget även fortsättningsvis skall utgöra ett driftbidrag. RRV föreslår ett administrativt system som bygger på att bidraget beräknas på antalet skolelever som besöker olika centra. Besöken skall vara i förväg planerade, en lärare/pedagog med sakkunskap skall leda besöket, besöket skall vara ett led i undervisningen och läraren/skall efter besöket skicka in en kort utvärdering av besöket. Härigenom, menar RRV, blir det nya förslaget prestationsrelaterat. Genom att för- slaget fokuserar på skolgången betonas framför allt det s.k. rekryteringsmålet, vilket RRV menar är det mål som bäst kan följas upp. RRV föreslår inget takbelopp, utan ett bidragssystem där varje besök som följer kriterierna ovan beräknas med samma belopp. TN-centrum skall, enligt förslaget, liksom ansöka om att få del av statsbidraget och bidragsmyndigheten skall göra en kvalitets- granskning. Skillnaden mot dagens system är att bedömningen enbart skall säkerställa att olika centrum håller en grundläggande kvalitativ nivå. För att inte bidraget skall spridas ut i alltför hög grad skall, enligt RRV:s förslag, enbart centrum vars verksamhet har en viss omfattning komma i fråga för stödet. För att inte effekterna skall bli alltför stora föreslår RRV att övergångsregler införs i samband med reformen, på så sätt skall inte det föreslagna systemet träda i kraft fullt ut tre. föreslås fortsätta som bidragsmyndighet. Regeringen har redovisat sin bedömning av RRV:s rapport i budgetpropositionen (prop. 2001/02:1, utg. omr. Regeringens avsikt med statsbidraget är att det även fort- sättningsvis skall vara ett driftbidrag till verksamheten, utifrån bedömningen att berörda centra har bättre möjligheter att få projektbidrag från andra finansiärer. Regeringen betraktar statsbidraget som en del av den satsning som skall leda till en ökad rekrytering av studenter till de naturvetenskapliga och tekniska vetenskaps- områdena. RRV granskar - Hinder för ett effektivare resursutnyttjande (2001:9) RRV har på regeringens uppdrag granskat och identifierat väsentliga hinder för ett effektivare resursutnyttjande av . RRV konstaterar att det finns ett antal hinder för en effektiv verksamhet. RRV redovisar 26 förslag till åtgärder inom områdena ledning och styrning, IT-stöd, befolkningsskydd, skol- verksamhet samt inriktning av övergripande styrning av verket. Med anledning av rapporten har regeringen uppdragit åt att se över utbildningsverksamheten både vad avser innehåll och organisation. Regeringen har vidare uppdragit åt att i samband med årsredovisningen redovisa vidtagna och planerade åtgärder för att komma till rätta med de problem som RRV påpekat i sin rapport. redovisade vilka åtgärder som genomförts, påbörjats respektive planeras. Av redovisningen framgår att RRV:s granskning resulterat i ett omfattande utvecklingsarbete. Bland annat har all personal vid verket deltagit i ett gemensamt arbete med att utforma verksamhetsidén. Ett omfattande chefsutvecklingsprogram har genomförts och ett handlingsprogram för det fortsatta utvecklings- arbetet utgör en del av verksamhetsplanen . När det gäller frågor inom området befolk- ningsskydd och räddningstjänst vid höjd beredskap har regeringen i propositionen Fortsatt förnyelse av totalförsvaret (prop. 2001/02:10) bl.a. föreslagit att civilpliktsut- bildningen kan minska. I propositionen Samhäl- lets säkerhet och beredskap (prop. 2001/02:158) redovisar regeringen sin bedömning vad avser framtida utbildningsorganisa- tion. Regeringen följer fort- satta utvecklingsarbete och överväger en upp- följning av resultatet av handlingsprogrammet och andra förändringsprocesser som pågår. Från forskning till tillväxtstatligt stöd till samverkan med högskola och näringsliv (RRV 2001:11) RRV har på regeringens uppdrag gjort en översyn av den verksamhet som bedrivs av teknikbrostiftelserna och de holdingbolag, inklusive hel- och delägda bolag, som inrättats vid universitet och högskolor. När det gäller frågan om holdingbolagen anser RRV, även om aktiviteten var låg , att universitet och högskolor alltmer har kommit att använda holdingbolagen som ett redskap för att stödja både kommersialisering av forskningsresultat och samverkan mellan forskare och befintliga företag. Holdingbolagsmodellen ger, enligt RRV, lärosätena bra möjligheter att utveckla samverkan med det omgivande samhället. RRV föreslår därför att samtliga universitet och högskolor som så önskar bör få bilda holding- bolag. När det gäller teknikbrostiftelserna anser RRV att samtliga stiftelser, med sina olika verksamhetsinriktningar, håller sig inom ramen för det ursprungliga mandatet. Eftersom teknikbrostiftelserna, genom sin organisations- form, har en mycket autonom ställning har regeringen ingen möjlighet att påverka deras verksamhet . Vad regeringen enligt RRV kan göra fram till den tidpunkten är dels att överväga eventuella ändringar i styrelsernas sammansättning, dels att ta upp en diskussion med teknikbroarna om förutsättningarna för avvecklingen av verksamheten . Regeringen har redovisat sin bedömning av RRV:s rapport i propositionen FoU och sam- verkan i innovationssystem (prop. 2001/02:2). Regeringen gör, liksom RRV, bedömningen att holdingbolagen har goda förutsättningar att fortsätta att utvecklas mot att kunna stödja både kommersialisering av forskningsresultat och samverkan mellan forskare och befintliga företag. Regeringen anser därför att universitet och högskolor, som inte har holdingbolag, skall kunna bilda sådana. Ett holdingbolag bildas genom regeringsbeslut grundat på en ansökan från lärosätet och där regeringen tar ställning till ansökan i varje enskilt fall. Ett villkor för regeringens medgivande att bilda holdingbolag är dock att det finns finansiella förutsättningar för detta. Regeringen har även i den nämnda propo- sitionen redovisat sin bedömning av RRV:s rapport när det gäller teknikbrostiftelserna. Regeringen gör, i likhet med RRV, bedöm- ningen att samtliga teknikbrostiftelser bedriver verksamheter som ligger inom ramen för det mandat som gavs i stiftelseförordnandena. Regeringen avser vidare att utvärdera teknikbrostiftelsernas verksamheter för att därigenom få underlag för ett ställningstagande om, och i så fall hur, verksamheten skall bedrivas efter 2007. Företagsstöd kvalitet i beslutsprocessen (RRV 2001:22) RRV beviljades av regeringen medel för att, inom ramen för arbete med att förstärka kon- trollfunktionen i staten, granska hur stödgiv- ningen genomförs vid ett urval länsstyrelser som handlägger regionalpolitiska företagsstöd. metod RRV har använt kan beskrivas som en jämförande studie av hur länsstyrelserna hanterar företagsstöden med syftet att finna en best- practice. Information har samlats in genom intervjuer, dokumentstudier samt genom en särskild studie av företagsstödsakter. De olika momenten i beslutsprocessen har formulerats i ett antal revisionsfrågor som delats in i tre områden: Strategi och policy, handläggnings- processen samt uppföljning och utvärdering. Enligt RRV visade effektivitetsgranskningen att såväl policydokumentens utformning som handläggningsprocessen medverkar till att det regionalpolitiska företagsstödet får en prägel av rättighetsstöd för de företag som uppfyller de formella kraven för att få stöd. Ett skäl kan vara att policydokumenten är så allmänt formulerade att flertalet ansökningar mer eller mindre faller inom policyns ram. Ett annat skäl kan vara att stödärendena handläggs i tur och ordning, sekventiellt. Detta medför att stödansök- ningarna inte kan ställas mot varandra och göra det möjligt att plocka ut den ansökan som bäst uppfyller prioriteringarna. RRV föreslår ett antal åtgärder för att förbättra hanteringen. bör samla riktlinjer och policy- uttalanden för företagsstöd i ett dokument. Detta policydokument bör utvecklas och preciseras i syfte att dirigera stödet till de företag som kan ge upphov till långsiktig tillväxt och sysselsättningsökning i länet. Länsstyrelserna skall följa upp det faktiska utfallet av stödet och jämföra detta med utfärdade riktlinjer och policies samt analysera orsakerna till eventuella avvikelser. Dessutom föreslås att ett erfaren- hetsutbyte sker mellan länsstyrelserna med avseende på olika organisatoriska aspekter av handläggningen av företagsstöd. Prövningen av de villkor som gäller för att få stöd skall dokumenteras i akten. Det skall också finnas en beslutsmotivering i varje ärende. Regelverket av- seende hanteringen av konkurrensfrågor i stöd- givningen skall förtydligas och länsstyrelserna bör pröva om investeringen kan komma till stånd även utan statligt stöd. Länsstyrelserna skall inte regelmässigt ge företagen igångsätt- ningstillstånd innan ansökan beviljas. Slutligen föreslås att regeringen förtydligar verksamhets- målet i regleringsbrevet om att länsstyrelserna ska utveckla uppföljningen och utvärderingen av sin regionalpolitiska verksamhet och att läns- styrelserna tydligare redovisar måluppfyllelsen av verksamhetsmålen som rör stödgivningen. Regeringen bedömde i propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4) att de regionalpolitiska företags- stöden bör finnas kvar tills vidare. Inriktningen och beslutsformer skall ses över och utvecklas på flera sätt. Dessutom avser regeringen att ge () i uppdrag att, i samråd med () utvärdera sysselsättningsbidraget. Regeringen avser även att i beslutande myndigheters regleringsbrev understryka vikten av att i högre grad differentiera bidragsnivåerna och att utarbeta riktlinjer för stödgivningen. Även andra förändringar kan aktualiseras parallellt med ut- värderingen. Varför blev det dyrare? Kostnadsutvecklingen för offentliga försvarare, målsägandebiträde och offentligt biträde (RRV 2001:30) RRV har på regeringens uppdrag granskat utgiftsutvecklingen för offentliga försvarare, offentliga biträden och målsägandebiträden /95 2000. RRV konsta- terar att de totala kostnaderna har ökat för såväl offentliga försvarare som för målsägandebiträden och offentliga biträden. Även de genomsnittliga kostnaderna har ökat. En del av denna kostnadsökning beror på att fler biträden har förordnats, en annan del beror på att den genomsnittligt debiterbara tiden har ökat samt att timkostnaden har ökat. RRV anser att det bör undersökas vilka faktorer som påverkar den offentlige förvararens arbetsbelastning, t.ex. om olika brottstyper har olika normal förberedelsetid. RRV menar vidare att statistik och uppföljning av utgiftsutvecklingen är nödvändigt för att kunna beräkna den framtida kostnadsutvecklingen. Statistiken och uppföljningen kan förbättras bl.a. genom att man sparar uppgifter om antalet förordnanden . RRV redovisar även några förslag till åtgärder för att minska kostnaderna för rättsbiträden. Bland annat föreslås att reglerna för kost- nadsräkningar bör förbättras när det gäller redovisning av nedlagd tid. Ett annat förslag är att domstolar som beslutar om kostnads- ersättning bör ha ett direkt budgetansvar, för att på så sätt höja kostnadsmedvetenheten inom domstolsväsendet. Vidare föreslås att Domstols- verket bör ges i uppdrag att utreda storleken på de totala kostnaderna av att advokater förordnas utanför domkretsen eller domkretsens närhet. En sådan utredning bör ligga till grund för att överväga om ersättningsreglerna bör ändras. Ytterligare ett förslag är att införa en ersättningstaxa för målsägandebiträden. RRV pekar slutligen på möjligheten att minska kostnaderna genom att upphandla rättsbiträden genom ramavtal. Förslaget om införande av en taxa för ersättning till målsägandebiträden har genom- förts genom beslut av . Taxan började gälla . Övriga förslag i rapporten bereds inom . RRV skall enligt sin instruktion i enlighet med god revisionssed granska myndigheternas årsredovisning och underliggande redovisning i syfte att bedöma om redovisningen är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande samt granska om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter och särskilda regeringsbeslut. I de fall RRV i sin granskning uppmärksammat väsentliga avsteg från föreskrifter och regeringsbeslut anges detta som en invändning i revisionsberättelsen. En revisionsberättelse enligt standardutformning innebär således att RRV inte funnit några väsentliga avsteg från tillämpliga föreskrifter och särskilda regerings- beslut. Nedan lämnas en redovisning av de tio myndigheter (av de avlämnade revisionsberättelserna) som erhållit revisions- berättelse med invändning avseende räken- och en översiktlig genomgång av skälen för invändningarna. Varje invändning har sin grund i någon form av väsentlig överträdelse av föreskrifter eller regeringsbeslut. Över- trädelsen påverkar informationen i myndig- hetens årsredovisning i större eller mindre utsträckning. Invändningarna kan indelas i tre kategorier: överträdelse av befogenhet, ej följt god redovisningssed respektive bristande kontroll och styrning. Regeringen ser särskilt allvarligt på anslags- överskridanden. Åtgärder måste vidtas så att myndigheternas interna styrning och kontroll sker på ett tillfredsställande sätt. En närmare redogörelse för vilka bedömningar regeringen har gjort samt vilka åtgärder som regeringen har eller avser att vidta i de enskilda fallen kommer att lämnas i budgetpropositionen under respektive utgiftsområde. RRV har ännu inte lämnat revisionsberättelser till regeringen avseende institut, samt . Bristande styrning och kontroll Rikstrafiken: RRV anser att det föreligger väsentliga brister i tillämpningen av lag (1992:1528) om offentlig upphandling. RRV avlämnade en revisions- rapport till Rikstrafiken avseende granskning av upphandling. (): Utgående överföringsbelopp på anslag 38:03 Myndigheten för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar är för lågt på grund av en felbokföring. Datainspektionen: I resultatredovisningen lämnas inte redovisning av kostnader och intäkter i enlighet med kraven i 3 kap. 2 § förordning (2000:605) om årsredovisning och budget- underlag, dvs. enligt den indelning för åter- rapportering av verksamheten som regeringen beslutat. Verket för innovationssystem (): I resultatredovisningen lämnas inte redovisning av kostnader och intäkter i enlighet med kraven i 3 kap. 2 § förordning (2000:605) om årsredo- visning och budgetunderlag. : Ramanslaget 43:12 , har som framgår av årsredo- visningen, utnyttjats över beviljad anslagskredit med ca . Statens musiksamlingar: I strid med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budget- underlag 2 kap. 8 § hade vid revisionsberättelsens avlämnande samtliga ledamöter inte under- tecknat årsredovisningen.