prop · GP031d8 · 2002-01-01 00:00:00 — har - 2001 ingått i WFP:s styrelsen av 36 medlemmar. De centrala frågorna där har varit pådrivande gällde styrelsens arbetsformer, öppenhet i WFP:s omfattande finanser och införandet av resultatbaserad budget. bistod WFP ca 83 miljoner människor med livsmedelshjälp till en kostnad av ca . UNRWA spelar genom sitt mandat att bistå de palestinska flyktingarna en betydelsefull roll i regionen. UNRWA:s instabila finansiella situation är fortsatt ett problem och de ständiga underskotten med påföljande appeller är ödesdigra för organisationens möjligheter att genomföra sitt mandat. har hjälporganisationen med anledning av oroligheterna i de palestinska områdena, tvingats lägga om sin verksamhet och vid ett flertal tillfällen söka extra bidrag för att kunna bemöta det kraftigt ökade behovet av bistånd. var organisationens tredje största bidragsgivare och är en av de få givare som inte öronmärker sitt bidrag till UNR- WA:s allmänna fond. Mot bakgrund av den vikt lägger vid UNRWA ur såväl ett humanitärt som ett politiskt perspektiv, liksom vid den besvärliga finansiella situationen, förutses en höjning av bidragsnivån för nästa budgetår. FN:s boende- och bebyggelsecenter, UNCHS (Habitat), har en central roll i uppföljningen av genomförandet av agendan som antogs vid världskonferensen i om boende, bebyggelse och stadsutveckling. har under sina sex verksamhetsår utvecklat en central roll för ett samlat agerande i aidsfrågor inom FN-systemet. Det ökade politiska gensvaret, internationellt och nationellt, liksom det växande förtroendet för organisationen medför att och en rad andra givare nu ökar sitt stöd. UNDCP spelar med sina begränsade resurser en katalytisk roll i den internationella kampen mot narkotika och måste därför involvera andra bilaterala och multilaterala givare i gemensamma insatser. Med de tre internationella narkotikakonventionerna som grund ger UNDCP stöd till utvecklingsländer för att utveckla den nationella bekämpningen av narkotika. handelsrelaterade multilaterala tekniska bistånd kanaliseras främst genom WTO, det internationella handelscentret (ITC) och för handel och utveckling (). Till de tre organisationerna har också ett center för rättshjälp i WTO-tvister fogats (ACWL). Detta center beräknas vara funktionellt från X månad 2001 . För att säkerställa starkare och mer effektiva insatser behövs bl.a. finansiella bidrag till de multilaterala organisationernas handelsrelaterade tekniska bistånd. Kraven på liksom på andra givarländer kan antas öka. UNIDO:s uppgift är att hjälpa länder att utveckla en bärkraftig industri. Prioritet ges till de minst utvecklade länderna i . Bristande resurser påverkar negativt de integrerade industriprogram som tagits fram med aktiv hjälp av EU. Basbidraget bygger på den skala för bidrag till den reguljära budgeten 2002/2003, varom beslut fattas . står för av budgeten. Tabell 3.5 Internationella finansieringsinstitutioner Världsbanksgruppen består av den Internationella återuppbyggnads- och (), den Internationella utvecklingsfonden (), det Internationella finansieringsbolaget (IFC), det Multilaterala investeringsgaranti- organet (MIGA) och det Internationella centret för biläggande av investeringstvister. bidrag till Världsbanksgruppen under avser och beräknas uppgå till ca . Världsbanksgruppen är den i särklass största enskilda källan för offentligt utvecklingsbistånd och lån till utvecklings- och östländer. Under () lånade ut och ca . insatser för bekämpning av fattigdom har utvecklats i en positiv riktning. Lo- kalt deltagande och ansvarstagande i arbetet med strategier mot fattigdom har framför allt genom PRSP-processen (Poverty Reduction Strategy Papers) framskridit väsentligt i ett flertal länder. I den fortsatta processen kommer dock ytterligare vikt att behöva läggas vid att finna former för att förbättra det civila samhällets engagemang. Ökad kapacitet att integrera hänsyn till miljö och jämställdhet i strategierna är en annan central uppgift. utmaning i bekämpningen av fattigdom är att i än större grad låta PRSP utgöra grunden för framtida insatser. Detta handlar bland annat om hur PRSP påverkar landstrategier och hur anpassar sina analysinstrument för att ge större vikt åt de lokala utvecklingsstrategierna. medverkar i båda dessa fall genom att aktivt delta i uppföljningen av genomförandet i fält. Skuldavskrivningar genom skuldlättnadsinitiativet HIPC är ett viktigt instrument för arbete med fattigdomsminskning. mål om att minst 20 länder skulle ha nått beslutspunkt i HIPC-processen vid utgången av uppnåddes. Då hade beslut tagits om att 22 länder skulle få interimsstöd för skuldavskrivning. Av de länder som ännu inte nått beslutspunkt är flera s.k. post konfliktländer. Större flexibilitet kommer att behövas för att ge även dessa länder tillgång till interimsstödet under initiativet. Även om processen har utvecklats väl finns orosmoln . Om inte skuldavskrivningarna blir tillräckligt långtgående och om inte den ekonomiska tillväxten blir så hög som beräknats riskerar många HIPC-länder att inte uppnå en långsiktigt hållbar skuldsituation. arbetar således för att diskussionen om skuldavskrivningar blir än mer framåtblickande med sikte på en långsiktigt hållbar skuldnivå. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Fattigdomsarbetet är inte enbart inriktat på de allra fattigaste länderna. Majoriteten av världens fattiga bor i medelinkomstländer. har under det senaste verksamhetsåret agerat för att på ett mer effektivt sätt ska stödja de fattiga i dessa länder. fortsätter att med bland annat stöd stärka sitt samarbete med andra aktörer inom det internationella utvecklingssamarbetet, främst (), FN, WTO och de regionala utvecklingsbankerna. Viktigt i detta arbete är det internationella högnivåmöte om utvecklingsfinansiering som äger rum och ett beslut om en ny och mer utvecklingsorienterad WTO runda. lägger stor vikt vid att givarsamordning och harmonisering av procedurer ska få en mer prioriterad ställning i strategiska arbete. vill också se en bättre integration av handelsfrågorna i PRSP-arbetet. Framsteg görs inom flera av prioriterade områden. Utkast till sektorstrategier har lagts fram inom miljö, jämställdhet och offentliga styrsystem. och de övriga nordiska länderna har varit drivande i denna process. Då banken ser hiv/aids som ett allvarligt hot mot den ekonomiska och sociala utvecklingen i ett stort och växande antal länder har bekämpningen av epidemin lyfts fram som en central komponent i bankens arbete med att minska fattigdomen. Detta är något som starkt understött. Ett annat prioriterat område för banken, som stödjer, är att finna former för att på ett tidigt stadium stödja länder som har varit i väpnad konflikt. har utvecklat sitt arbete inom den finansiella sektorn för att tillsammans med IMF bidra till stabilitet i det internationella finansiella systemet. Förhandlingar om den trettonde påfyllnaden av IDA-fonden påbörjades och beräknas vara avslutade . Un- der dessa förhandlingar får goda tillfällen att på ett samlat sätt föra fram sina prioriteringar vad gäller riktlinjer för bankens utlåning till de fattigaste länderna. Några centrala frågor är huruvida IDA-medel i större utsträckning ska ges som gåvomedel och huruvida fondens medel ska användas för insatser på områden som globala offentliga nyttigheter (där bland annat hiv/aids inbegrips) och i post konfliktländer. relativa andel i den trettonde påfyllnaden beräknas 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 bli densamma som i föregående förhandlingsomgång och uppgå till . Det gångna verksamhetsåret har för Afrikanska (AfDB) präglats av politisk instabilitet och våldsamheter i , där banken har sitt huvudkontor. Banken var på grund av oroligheter och upplopp tvungen att stänga verksamheten under 18 hela arbetsdagar spridda över året. Kriminalitet riktad mot bankens personal har dessutom ökat markant. Detta har lett till försämrad arbetsmoral och svårigheter att rekrytera personal och konsulter. Banken har sett sig tvungen att ta fram en evakueringsplan för det fall att den politiska utvecklingen i försämras ytterligare. Den politiska situationen har emellertid förbättrats . Under de svåra yttre omständigheterna har ändock reformprocessen i banken fortsatt. Den vision för verksamheten som antogs och framtagandet av riktlinjer på områden som god samhällsstyrning, jämställdhet, miljö och regionalt samarbete har lagt en god grund för det operativa arbetet. har aktivt medverkat i och lämnat särskilt finansiellt stöd till arbetet med god samhällsstyrning och jämställdhet. Bankens president, från , blev återvald för ytterligare en femårsperiod och hans högsta prioritet är nu att skapa en effektiv organisation för att genomföra visionen. Ett förslag till ny organisationsstruktur antogs av styrelsen . Under president har bankens finansiella ställning kontinuerligt stärkts. Bankens överskott används främst för att göra stora avsättningar för att täcka eventuella låneförluster, men också för att delfinansiera skuldlättnader till de fattigaste länderna och för bidrag till den Afrikanska utvecklingsfonden. Ett fortsatt problem är att flera låntagarländer inte betalar sin skuldtjänst. har två stora låntagare, och , inte klarat av sina återbetalningar till banken, vilket har inneburit att bankens kreditvärdighet ifrågasatts. genomförs förhandlingar om tillförsel av resurser till Afrikanska utvecklingsfonden. Regeringen har identifierat två frågor som särskilt betydelsefulla för förhandlingarna. Den första gäller att i ännu högre grad effektivi- sera och koncentrera arbetet på att bekämpa fattigdom, bl.a. genom att banken bättre stödjer låntagarländernas egna strategier för att bekämpa fattigdom och anpassar bankens landstrategier efter dessa. Den andra gäller att främja regionalt samarbete och ekonomisk integration, där regeringen bedömer att banken kan spela en viktig roll. Regeringens bedömning är att banken skapat nödvändiga förutsättningar för att genomföra effektiva utvecklingsinsatser och att det därför är befogat med ett resurstillskott. Med hänsyn till bl.a. den besvärliga situationen som förevarit i och flera låntagares svårigheter att betala sin skuldtjänst bör dock en fördjupad utvärdering ske inför nästa påfyllnad av fonden för att bättre kunna bedöma bankens bidrag till utveckling. Asiatiska (AsDB) verksamhet har allt mer inriktats på breda utvecklingsfrågor. är bekämpande av fattigdom det övergripande målet. Bankens främsta utmaning är nu att effektivt omsätta fastställda riktlinjer i praktisk handling. Förhandlingarna om den senaste påfyllnaden av den Asiatiska utvecklingsfonden påbörjades och avslutades . medverkade aktivt till att god samhällsstyrning, korruptionsbekämpning, miljö och jämställdhet fick ett starkt genomslag. Banken fick i uppdrag att revidera flera av sina riktlinjer på dessa områden och att ta fram nya på andra såsom regionalt samarbete och hiv/aids. Som ett resultat av givarnas påtryckningar återupptog banken arbetet med ramverket för sin långsiktiga strategi. Arbetet, som avslutades , föregicks av breda konsultationer med medlemsländerna. Strategin, som tydligt knyter an till de internationella utvecklingsmålen, skall ligga till grund för bankens aktiviteter . Det kvarstår dock för banken att tydligare definiera sin roll som regional utvecklingsbank i det globala systemet för utvecklingssamarbete, och i synnerhet relationen till IMF och . En förutsättning för att effektivt kunna genomföra den nya långsiktiga strategin i konkreta insatser är en anpassning av nuvarande organisationsstruktur och rekrytering av personal med adekvat kompetens. året kommer nogsamt att följa detta arbete och aktivt medverka i diskussionerna. Insatserna under den finansiella krisen 1997- 1999 har tärt på bankens finansiella resurser. Detta och engagemanget i de mest krisdrabbade länderna har negativt påverkat bankens möjligheter till upplåning på den internationella kapitalmarknaden. Trots bankens höga klassning i kreditvärdighet, har bankens upplåningskostnader ökat kraftigt. En ny påfyllnad av bankens kapital förväntas bli aktuellt . har den Interamerikanska () fattigdomsprofil stärkts bl.a. genom att utlåningen till de fattigaste länderna och andelen socialt inriktade projekt har ökat. IDB:s prioritering av fattigdomsminskning, social rättvisa, miljö och modernisering av staten ligger väl i linje med de frågor som drivit i nära samarbete med övriga nordiska länder. har aktivt arbetat för en fördjupning av bankens arbete med fattigdomsminskning, god samhällsstyrning och jämställdhet. Viktiga framsteg har gjorts på dessa områden. är tillsammans med de nordiska länderna drivande i den diskussion om bankens framtida roll som inleddes . Diskussionen handlar om hur banken ska möta förändrade behov i regionen i relation till ökad globalisering, ökade privata kapitalflöden samt till regionens förändrade utvecklingsagenda. godkändes fyra nya låneinstrument. De nordiska länderna har verkat för att frågan om nya låneinstrument integreras i diskussionen om övergripande mål och de prioriteringar som identifieras i den strategiska plan som banken har utvecklat för verksamheten. Banken har tagit steg i denna riktning och det fortsatta arbetet med att formulera bankens framtidsvision behandlas på politisk nivå genom guvernörsstyrelsen . kommer fortsatt att agera för att banken på ett tydligare sätt ska arbeta med fattigdomsminskning och för att horisontella frågor som god samhällstyrning, jämställdhet och miljö får ordentligt genomslag i bankens verksamhet i fält. Banken har förbättrat sina interna och externa utvärderingsmekanismer, något som verkat . En extern utvärdering har genomförts av den utlå- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 ning som kanaliseras direkt till den privata sektorn. Utvärderingen gav positiva resultat och rekommenderade en höjd gräns för denna typ av utlåning. kommer fortsatt att verka för att frågan om utlåning till den privata sektorn tas upp i diskussionen om bankens framtida mandat. ansökte om medlemskap i det till IDB kopplade Interamerikanska investeringsbolaget (IIC) som bedriver långsiktig utlåning till små och medelstora företag i . 2000/01:39 Svenskt medlemskap i . har undertecknat avtalet och därmed blivit fullvärdig medlem. Den totala finansieringen av bankens deltagande i det fördjupade HIPC-initiativet har kunnat godkännas i enlighet med den uppgörelse som beslutades . garanterar i denna uppgörelse att ska gå till finansieringen av regionens fyra HIPC- länder (, , och ) genom . har stärkt sina insatser i de fattigaste länderna. Fonden har också en viktig roll i finansieringen av HIPC-initiativet för skuldlättnad. I fonden finns ett särskilt fönster för stöd till reformering av de fattigaste ländernas ekonomier, Poverty Reduction and Growth Facility (PRGF). Mjuka lån lämnas som stöd till ekonomiska reformer inom ramen för genomförandet av de fattigdomsstrategier, de tidigare nämnda s.k. PRSP-strategier, som länderna utarbetar. Detta sker i nära samarbete med . IMF:s deltagande i finansieringen av initiativet till skuldlättnad sker dels genom försäljning av en del av fondens guldinnehav, dels genom bilaterala insatser till vilka bidrar. Övriga utvecklingsbanker och -fonder Internationella jordbruksutvecklingsfonden () är ett FN-organ vars verksamhet är inriktad på bekämpning av fattigdom på landsbygden. Verksamheten omfattar fördelaktiga lån och projekt för att förbättra livskvaliteten för befolkningen på landsbygden i de fattigaste länderna. Konsultationer om en påfyllnad av fondens kapital avslutades . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 fondens femte påfyllnad är sammantaget som skall betalas ut 2003. Rapporten lanserades i bl.a. . En- ligt rapporten kommer målet att halvera fattigdomen i världen inte kunna uppnås om inte större satsningar görs på utvecklingen av landsbygden. Rekommendationerna i rapporten ligger till grund för verksamheten . Vid årsmötet valdes svensken till ny president för en fyraårsperiod. kommer att medverka i uppföljningen av rapporten och i det fortsatta arbetet med att stärka profil som ledande aktör inom fattigdomsminskning på landsbygden. Nordiska utvecklingsfonden (NDF) ger fördelaktiga lån (motsvarande IDA-villkor) till länder i utveckling. Lånen vars gåvoelement, som finansieras genom bidrag från de nordiska länderna, ges till projekt som främjar ekonomisk och social utveckling i samarbetslandet. Fonden ger krediter endast tillsammans med andra finansiärer. Fonden har sedan starten gått in som samfinansiär i drygt 100 projekt med lån till ett värde av drygt 350 miljoner SDR () med som främsta samarbetspartner. Fondens verksamhet har inriktats på insatser inom ekonomisk infrastruktur. NORSAD-fonden, som etablerades 1990 av de nordiska länderna (förutom ) samt medlemsländerna i Southern African Development Community (SADC), har som mål att bidra till ekonomisk utveckling och självförsörjning i SADC-länderna främst med lån till s.k. joint . Fondens mandat sträcker sig fram till utgången av och den senaste kapitalpåfyllnaden uppgick till avsatt . bidrag uppgår till . görs en utvärdering av NORSAD. Denna kommer att utgöra underlag för en diskussion om fondens framtid. Fonden för kapacitetsuppbyggnad i (ACBF) arbetar med att stärka utvecklingsländers kapacitet inom det makroekonomiska området och inom områden som offentlig redovisning och statistisk analys. att ACBF spelar en viktig roll inom ett eftersatt område som är av avgörande betydelse för länders utvecklingsprocess. Fonden fungerar också som kunskapsbank för kapacitetsuppbyggnad i och administreras av endast afrikansk personal. arrangerar fonden ett forum med deltagande på statschefsnivå för att uppmärksamma behovet av kapacitetsstöd inom den offentliga sektorn i . kommer medlemsstaterna att diskutera en förlängning av fondens program. Regeringen anser att fonden fortsatt bör få svenskt stöd. Tabell 3.6 Övrigt multilateralt samarbete prioriteringar för utvecklingssamarbetet utgår från rekommendationerna från om miljö och utveckling (UNCED) 1992, vilka ytterligare har konkretiserats och befästs sedan regeringens skrivelse om utvecklingssamarbete för hållbar utveckling (rskr. 1996/97:2) behandlades i . En parlamentariskt sammansatt nationalkommitté bistår regeringen i förberedelserna för nästa världstoppmöte om hållbar utveckling (Jo- hannesburg, 2002). En avgörande utmaning blir att integrera ekonomisk och social utveckling och miljöhänsyn. I förberedelserna prioriteras stöd till deltagande i processen, samverkan med folkrörelser, intresseorganisationer och näringsliv samt ett aktivt deltagande i regionala och internationella förberedelser. Styrningen av arbetet med de globala konventionerna måste stärkas, genomförandet effektiviseras och efterlevnaden förbättras. Stöd till sådana multilaterala ansträngningar kommer att lämnas . Bl.a. behövs stöd för att underlätta deltagande i det omfattande policyarbete som sker i genomförandet av konventionerna. genomförande av konventionerna finansieras bl.a. från konventioner- nas finansiella mekanism, den Globala miljöfonden (GEF), till vilken bidrar. Förhandlingarna om den Globala miljöfondens tredje påfyllnad, som avser 2002 - 2006, pågår och beräknas vara avslutade . Parallellt med dessa förhandlingar genomförs en oberoende utvärdering av fonden. Resultatet av utvärderingen, som beräknas vara färdig /2002, kommer att vara av stor betydelse i de slutliga förhandlingarna. lämnar bidrag till den Multilaterala fonden, vilken lämnar stöd till för utfasning av ozonfarliga ämnen. Under innevarande påfyllnadsperiod 2000-2002 förfogar fonden totalt . I fondens arbete eftersträvas nu ökat ägarskap och ansvar av u- länderna själva i utfasningsarbetet. Förhandlingar inför den tredje påfyllnaden av fonden kommer påbörjas . stöder konventionen för att förhindra ökenspridning inte enbart genom de finansiella kanaler som upprättats för ändamålet utan också genom bilaterala insatser. Den Globala miljöfonden har dessutom en särskild roll. Global Water Partnership (GWP) har en viktig roll i uppföljningen av de åtgärder som presenterades vid det andra Världsvattenforumet i , liksom i genomförandet av de målsättningar på vattenområdet som beslutades i FN:s Millenniedeklaration . Regeringen har initierat ett arbete för att etablera GWP som mellanstatlig organisation i , framför allt med syfte att tydliggöra dess roll och mandat samt att säkerställa ett brett internationellt engagemang för dess verksamhet. Multilaterala insatser för att förebygga konflikter Samordningen av FN:s breda ansvar för fred och säkerhet, mänskliga rättigheter och humanitära frågor, samt ekonomisk och social utveckling har förbättrats när det gäller ömsesidigt förstärkande insatser för konfliktförebyggande och fredsfrämjande av både kort- och långsiktig karaktär. Generalsekreteraren har i sin rapport om konfliktförebyggande () lyft fram detta område som en hörnsten i FN:s verksamhet, och har betonat vikten av samarbete med regionala och sub-regionala instanser, enskilda organisationer, samt andra delar av det civila samhället, inklusive forskarvärlden. Näringslivets roll och ansvar betonas också. Multilaterala konfliktförebyggande insatser har möjliggjort svenskt stöd i form av 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 civila svenska personalinsatser i fredsbevarande och fredsfrämjande FN-operationer i t.ex. Bosnien och . Stöd har vidare lämnats till FN:s särskilda fonder för preventiva insatser och mininsatser, för FN:s vaktstyrka i (UNG- CI) samt till FN:s särskilde representant för barn i krig och väpnade konflikter. har även bidragit till inrättandet av en särskild domstol i , där prövning av krigsförbrytelser skall ske under FN:s överinseende. Regionala och sub-regionala organisationer har kunnat förstärka sin kapacitet när det gäller fredsfrämjande. Detta har särskilt gällt , där bl.a. ECOWAS-moratoriet för ökad kontroll av lätta vapen har åtnjutit svenskt stöd. Bidrag har också utgått till enskilda organisationer som på olika sätt samverkar med FN. Stöd av liknande karaktär kommer att fortsätta . Nära samordning sker med medel för Fredsfrämjande insatser under utgiftsområde 5 samt med Sida. () har det administrativa ansvaret för merparten av de personalinsatser som bekostas över delposten. Under förutses en fortsatt systematisering av det svenska stödet vad gäller konfliktförebyggande. Samarbetet med FN kommer att få en mer strategisk inriktning, i enlighet med generalsekreterarens ovan nämnda rapport. Stödet till regionala och sub-regionala organisationer kommer att fortsätta i samordning med EU. Vidare planeras fortsatt stöd till initiativ utanför den mellanstatliga sfären av det slag som tidigare lämnats. Beredskap kommer också att finnas för att lämna stöd till särskilda konfliktförebyggande insatser. Årsbidrag till organisationer inom och utom FN-systemet finansieras från denna post. Därtill kommer stöd för uppföljning av FN- konferenser och uppföljning av FN:s Millenniedeklaration i form av fördjupningsstudier, analyser, seminarier och andra aktiviteter som främjar internationell samverkan och utveckling. Under delposten finansieras också särskilda insatser rörande jämställdhet och barn. och fria val, som initierades genom en svensk flerpartimotion, utgör en unik resursbas med sitt breda kunnande om demokratiernas olika organisatoriska lösningar på de gemensamma principerna. Svenskt stöd skall fortsatt utgå till . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Vid generalförsamlingens särskilda möte om hiv/aids fanns enighet om vikten av kraftfulla insatser och resurser för att hejda smittspridningen och för att ge stöd till hivsmittade, aids-sjuka och deras anhöriga. FN:s generalsekreterare har tagit initiativet till att bilda en global hälso- och aids-fond, som skall ge stöd inte bara till insatser mot hiv/aids utan också mot malaria och tuberkulos. Stöd skall också kunna ges för utveckling av de fattigaste ländernas kapacitet att behandla dessa tre sjukdomar.