prop · GP0380 · 2002-01-17 00:00:00 — Detta innebär att exempelvis ändringar ibolagsordningen, förändringar av aktiekapitalet, fusion av företag, förvärveller bildande av dotterföretag, förvärv och försäljning av fastighet över enviss beloppsgräns, samt införande och ändring av avgiftstaxor normalt bör krävafullmäktiges ställningstagande. Om det i något fall skulle råda osäkerhet om enfråga är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt är detnaturligt att föra upp frågan till fullmäktige för ställningstagande. Frågor som rör den löpande driften bör emellertid inte heller omfattas avbestämmelsen.Det står fullmäktige fritt att välja lämplig metod för att tillförsäkra sigrätten att uttala sig i frågan innan bolaget fattar sitt beslut. Ett sätt kanvara att föra in bestämmelser om detta i bolagsordningen ellerstiftelseförordnandet, ett annat att träffa avtal med bolaget eller stiftelsen.Fullmäktiges ställningstagande till ett beslut i ett aktiebolag eller enstiftelse kan överklagas i enlighet med bestämmelserna om laglighetsprövning i10 kap. kommunallagen (1991:900).19 § Innan en kommun eller ett landsting lämnar över vården av en kommunalangelägenhet till någon annan än som avses i 17 och 18 §§ skall fullmäktige setill att kommunen respektive tillförsäkras en möjlighet attkontrollera och följa upp verksamheten.Bestämmelsens nuvarande utformning innebär att den är tillämplig när vården aven angelägenhet överlämnas till ett sådant delägt kommunalt företag som avses i 3 kap. 18 § kommunallagen. Såvitt framgår av förarbetena ärbestämmelsen dock endast avsedd att tillämpas när vården av en angelägenhetöverlämnas till ett helt privatägt företag, exempelvis genom ett avtal omentreprenaddrift. Avsikten med ändringen är att förtydliga detta.Med företag avses i detta sammanhang aktiebolag, handelsbolag, ekonomiska ochideella föreningar samt enskilda individer (jfr 3 kap. 16 § kommunallagen).19 a § Om en kommun eller ett landsting sluter avtal med någon annan än somavses i 17 och 18 §§ om att denne skall utföra en angelägenhet skallkommunen eller beakta intresset av att genom avtalet tillförsäkrasinformation som gör det möjligt för allmänheten att få insyn i hurangelägenheten utförs.Förslaget behandlas i avsnitt 9.3.2.Den nya bestämmelsen, som har utformats i enlighet med Lagrådets förslag, ärendast tillämplig när vården av en angelägenhet lämnas över till ett privatägtföretag, exempelvis genom avtal om entreprenaddrift. avses i dettasammanhang aktiebolag, handelsbolag, ekonomiska och ideella föreningar,stiftelser samt enskilda individer (jfr 3 kap. 16 § kommunallagen).Avtalet mellan kommunen eller och den privata entreprenören börinnehålla närmare villkor om vilken information som skall lämnas in tillhuvudmannen. Vilken information som bör lämnas och hur ofta detta skall ske kaninte bestämmas generellt utan detta beror bl.a. på verksamhetens art.Det är inte ovanligt att en entreprenör bedriver annan verksamhet vid sidan avden överlämnade kommunala verksamheten. Förslaget om allmänhetens rätt tillinsyn omfattar dock endast den kommunala angelägenheten.De uppgifter som skall lämnas av entreprenören förutsätts inte vara av den arten att omfattande undersökningar och analyser krävs för att sammanställa ochpresentera dem. Uppgifterna skall finnas tillgängliga i verksamheten ochsammanställningen av dessa skall normalt endast kräva en begränsad arbetsinsats.4 kap.5 § Ledamöterna och ersättare i fullmäktige väljs bland dem som har rösträttenligt 2 och 3 §§. Vid valen av ledamöter och ersättare i nämnderna,fullmäktigeberedningarna samt valen av revisorer och revisorsersättare är,oberoende av vad som framgår av röstlängden, den valbar som försådant val uppfyller de villkor som uppställs i 2 och 3 §§.Förslaget behandlas i avsnitt 8.3.Ändringen innebär att samma valbarhetskriterier som gäller för ledamöter ochersättare i nämnder samt revisorer och revisorsersättare skall gälla ävenledamöter och ersättare i fullmäktigeberedningar.8 § Om en förtroendevald upphör att vara valbar, upphör också uppdraget genast.Fullmäktige får dock besluta att en förtroendevald som valts av fullmäktige fårha kvar sina uppdrag under återstoden av mandattiden.Förslaget behandlas i avsnitt 8.2.4.Ändringen innebär att fullmäktige får besluta att en förtroendevald som valts av fullmäktige får stanna kvar på sina uppdrag under återstoden av mandattiden,trots att personen är folkbokförd i kommunen.Regeln är endast tillämplig på sådana förtroendevalda som utses av fullmäktige.Det förutsätts att den enskilde själv begär att få behålla sitt uppdrag. Syftetär att den som är bosatt och folkbokförd på annan ort, exempelvis för studier skall kunna ges möjlighet att kvarstanna på sina uppdrag under återstoden av mandattiden. Det är fullmäktige som avgör om denförtroendevalde skall få behålla sina uppdrag utifrån en helhetsbedömning. Idenna bedömning bör vägas in om den förtroendevalde avser att flytta tillbakatill hemkommunen när studier eller motsvarande slutförts. Vidare bör övervägasom den förtroendevalde har avsikt, och reella möjligheter, att delta isammanträdena i det organ i vilket han eller hon behåller sitt uppdrag.Bestämmelsen innebär inte en rättighet för den förtroendevalde. Situationer dåvalbarhet upphör på grund av omständighet som anges i 4 kap. 6 § kommunallagenär inte avsedda att omfattas av denna möjlighet.Ett beslut att låta någon kvarstanna på sitt uppdrag gäller för återstoden avmandatperioden. För entledigande av ledamot gäller de generella bestämmelserna i kommunallagen.11 § Förtroendevalda har rätt till den ledighet från sina anställningar sombehövs för att de skall kunna fullgöra sina uppdrag. Ledigheten skall omfattatid för1. möten i kommunala organ,2. andra möten som är nödvändiga för uppdragen,3. resor till och från mötena, och4. behövlig dygnsvila före eller efter mötena.Rätt till ledighet enligt första stycket skall gälla även av fullmäktige utsedda styrelseledamöter, styrelsesuppleanter och lekmannarevisorer eller motsvarandeandra revisorer och deras suppleanter i sådana juridiska personer som avses i 3kap. 17 och 18 §§.Förslagen behandlas i avsnitt 8.2.1 och 8.2.2.Bestämmelsen har i huvudsak utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Avsikten med ändringen i första stycket är att förtydliga i vilka fall förtroendevaldaskall ha rätt till ledighet från sina anställningar. Bestämmelsen innebärexempelvis att en förtroendevald med oregelbunden arbetstid skall ha rätt tillledighet från ett nattskift för att vara utvilad till ett sammanträde som börjar morgonen därpå.Det nya andra stycket innebär att rätten till ledighet även skall omfattaangivna uppdrag i kommunala företag, föreningar och stiftelser.12 § Förtroendevalda har rätt till skälig ersättning för de arbetsinkomster ochekonomiska förmåner som de förlorar på grund av uppdraget.Detta gäller dock inte förtroendevalda som fullgör uppdragen på heltid eller enbetydande del av heltid.Förslaget behandlas i avsnitt 8.2.3.Ändringen i första stycket innebär att kommuner och landsting skall varaskyldiga att ersätta de arbetsinkomster och ekonomiska förmåner somförtroendevalda förlorar på grund av uppdraget. Med ekonomiska förmåner åsyftasförlorade pensions- och semesterförmåner samt exempelvis förloradarbetslöshetsersättning och föräldrapenning som den enskilde förtroendevaldeförlorar på grund av uppdraget.I likhet med vad som gäller krävs att den enskilde yrkar på ersättning för att denna skall betalas ut. Den förtroendevalde måste kunna visa på vilket sätt han åsamkats ett inkomstbortfall.Om rätt till ledighet föreligger enligt 4 kap. 11 § har den förtroendevalde rätt till ersättning för det inkomstbortfall som uppstår på grund av ledigheten.I likhet med vad som gäller skall ersättningen vara skälig. Detta innebäratt det finns både en lägsta och högsta gräns för ersättningen. I begreppetskälig ligger också att man kan göra ersättningen delvis schablonmässig. Dettagäller särskilt för grupper som t.ex. egenföretagare där det rent administrativt kan vara svårt att fastställa den förlorade arbetsinkomsten. Det är möjligt att relatera ersättning till timlön enligt avtal, sjukpenninggrundande inkomst,taxerad inkomst eller något annat underlag. Även ersättning för förloradpensionsrätt torde kunna bli föremål för schabloniserad ersättning.12 a § Förtroendevalda med funktionshinder har rätt till skälig ersättning förresekostnader som uppkommer när de fullgör sina uppdrag.Detta gäller dock inte förtroendevalda som fullgör uppdragen på heltid eller enbetydande del av heltid.Förslaget behandlas i avsnitt 8.2.3.Paragrafen är ny och reglerar ersättning för resekostnader som kan uppstå förförtroendevalda som på grund av sitt funktionshinder inte kan använda vanligakommunikationsmedel. Ersättningen skall vara skälig och utgå för nödvändigaresekostnader. Det torde framför allt aktualiseras då sammanträden m.m. avslutas och sedvanliga kommunikationer inte kan användas. Kommunens ellerlandstingets skyldighet i denna del är inte avsedd att påverka den rätt tillhjälp från det allmänna som den förtroendevalde kan ha enligt annanlagstiftning.Liksom i fallet med ersättning enligt 12 § krävs att den förtroendevalda yrkarpå ersättning. Kommuner och landsting kan välja att utge schabloniseradersättning. Dessa skall bestämmas till en skälig nivå.Bestämmelsen är i likhet med 12 § inte avsedd att tillämpas på förtroendevaldasom fullgör uppdragen på heltid eller en betydande del av heltid. Detta framgårav andra stycket.Kommuner och landsting kan frivilligt välja att utge ytterligare ersättning förresor i enlighet med bestämmelsen i 4 kap. 14 §.12 b § Förtroendevalda med barn som har behov av tillsyn har rätt till skäligersättning för kostnader för barntillsyn som uppkommer när de fullgör sinauppdrag.Detta gäller dock inte förtroendevalda som fullgör uppdragen på heltid eller enbetydande del av heltid.Förslaget behandlas i avsnitt 8.2.3.I en ny paragraf införs en bestämmelse som rör förtroendevalda med barn som harbehov av tillsyn. Kommunen eller är skyldig att utge skäligersättning för kostnader för barntillsyn som uppkommer som denförtroendevalde fullgör sitt uppdrag. Med barn som har behov av tillsyn avses iprincip barn . Ersättningen skall vara skälig. Ersättningenkan anses skälig bara om behovet av barntillsyn uppkommit som en följd avuppdragets fullföljande. Så kan till exempel inte anses vara fallet vidbarntillsyn som kan tillgodoses inom den ordinarie barnomsorg som denförtroendevalde anlitar. Ersättning för kostnader för barntillsyn som en näraanhörig, till exempel en familjemedlem, utför kan inte heller anses skälig.Kommuner och landsting måste beakta att ersättningen kommer att varaskattepliktig för den enskilde och beräkna ersättningen med hänsyn till detta.Liksom i fallet med ersättning enligt 12 § krävs att den förtroendevalda yrkarpå ersättning. Kommuner och landsting har dock möjlighet att utge skäligaschabloniserade kostnadsersättningar.Bestämmelsen är i likhet med 12 § inte avsedd att tillämpas på förtroendevaldasom fullgör uppdragen på heltid eller en betydande del av heltid. Detta framgårav andra stycket.13 § Fullmäktige skall besluta enligt vilka grunder ersättning enligt 12- 12 b§§ skall betalas.Förslaget behandlas i avsnitt 8.2.3.Ändringen är endast redaktionell och en följd av att två nya paragrafer 12 a och 12 b §§ införts. I likhet med vad som gäller är fullmäktige skyldigt attanta närmare bestämmelser om de förtroendevaldas ekonomiska villkor.14 § Fullmäktige får besluta att förtroendevalda i skälig omfattning skall få1. ersättning för resekostnader och andra utgifter som föranleds av uppdragetutöver vad som följer av 12 a och b §§,2. arvode för det arbete som är förenat med uppdraget,3. pension, samt4. andra ekonomiska förmåner.Förslaget behandlas i avsnitt 8.2.3.Förslagen till bestämmelser i 12 a och 12 b §§ innebär en skyldighet förkommunen eller att ersätta de i paragraferna angivna kostnaderna.Ändringen i första punkten avser endast att förtydliga att kommuner ochlandsting fortfarande har möjlighet att på frivillig väg ersätta kostnaderrelaterade till förtroendeuppdraget.33 § Kommuner och landsting skall verka för att förtroendevalda medfunktionshinder kan delta i handläggningen av ärenden på samma villkor som andra förtroendevalda.Förslaget behandlas i avsnitt 8.2.5.Den nya bestämmelsen avser sådana åtgärder som behöver vidtas för att det skallvara möjligt för förtroendevalda med funktionshinder att delta i kommuner ellerlandstings handläggning av ärenden. Med detta avses såväl möjlighet att ta delav sammanträdeshandlingar, som möjlighet att delta i de överläggningar somföregår beslutsfattandet.Den föreslagna bestämmelsen avser sådana generellt verkande åtgärder somkommunen eller kan vidta. Åtgärder riktade till en specifik individär inte avsedd att rymmas inom stadgandet. En definitiv avgränsning kring vilkaåtgärder som kan ses som generellt verkande åtgärder går inte att göra. Det rörsig dock om åtgärder som typiskt sett är avsedda att komma till nytta för enbredare krets. Bestämmelsen omfattar således inte sådana personliga hjälpmedelsom den funktionshindrade förtroendevalde behöver för att kunna ta del avhandlingar eller delta i handläggningen av ärenden.Bestämmelsen är av målsättningskaraktär. Om ett beslut blir överklagat vid enlaglighetsprövning enligt 10 kap. kommunallagen, kan det därför inte upphävasenbart av det skälet att en anpassningsåtgärd inte har vidtagits.5 kap.23 § Ärenden i fullmäktige får väckas av1. en nämnd,2. en ledamot genom motion,3. revisorerna eller revisorsersättarna när de tjänstgör, om ärendet gällerförvaltning som har samband med revisionsuppdraget eller om ärendet gällergranskningen,4. en fullmäktigeberedning om fullmäktige har föreskrivit det,5. den som är folkbokförd i kommunen eller i en kommun inom , omfullmäktige har beslutat det (medborgarförslag), eller6. styrelsen i ett sådant företag som avses i 3 kap. 17 och 18 §§, omfullmäktige har beslutat det för särskilda fall.Ärende om att hålla folkomröstning i en viss fråga får i fullmäktige ocksåväckas av av de röstberättigade kommun- ellerlandstingsmedlemmarna enligt lagen (1994.692) om kommunala folkomröstningar.Initiativet skall vara skriftligt, ange den aktuella frågan samt innehållainitiativtagarnas egenhändiga namnteckningar, namnförtydliganden och uppgift omderas adresser.Förslaget behandlas i avsnitt 6.3.I första stycket femte punkten anges att den som är folkbokförd i en kommuneller i en kommun inom ett landsting får väcka ärenden i fullmäktige genommedborgarförslag, om fullmäktige har beslutat det. Termen medborgarförslaganvänds för att särskilja initiativen från sådana initiativ som väcks avenskilda förtroendevalda genom motioner. Den medborgerliga förslagsrättentillkommer endast kommun- och landstingsmedlemmar som är folkbokförda i kommunen eller i en kommun inom . Det innebär att föreningar,sammanslutningar, råd eller andra organisationer inte har denna möjlighet.Däremot kan det i medborgarförslaget anges att yrkandena har stöd av tillexempel en organisation eller en förening. Ett medborgarförslag skall kunnaundertecknas av en eller flera personer.Bestämmelsen ger kommuner och landsting en möjlighet att låta kommunmedlemmarfolkbokförda i kommunen eller i en kommun inom väcka ärenden ifullmäktige. Ett sådant medgivande av fullmäktige gäller generellt. Enindividuell prövning av om ärendet får väckas eller inte får inte förekomma.Medborgarförslag skall beredas innan beslut fattas. Det ankommer på fullmäktigeatt i sin arbetsordning ange närmare regler om beredningen av medborgarförslag.I likhet med vad som gäller för motioner har fullmäktige en skyldighet attbesluta i väckta ärenden. Om ett medborgarförslag rör myndighetsutövning motenskild eller en fråga som inte ryms inom den kommunala kompetensen måstefullmäktige fatta ett formellt beslut i ärendet. Fullmäktige kan dock enligt 5kap. 33 § under vissa omständigheter avskriva en motion från vidarehandläggning. Motsvarande gäller för medborgarförslag.Om ett medborgarförslag väckts av någon enskild i en fråga som skall handläggasav en nämnd kan fullmäktige besluta att överlämna frågan till berörd nämnd förvidare handläggning.33 § En motion eller ett medborgarförslag bör beredas så, att fullmäktige kanfatta beslut från det att motionen eller medborgarförslaget väcktes.Om beredningen inte kan avslutas , skall detta och vad som harkommit fram vid beredningen anmälas till fullmäktige . Fullmäktige får då avskriva motionen eller medborgarförslaget från vidare handläggning.Förslaget behandlas i avsnitt 6.3.Ändringen i första stycket innebär att ett medborgarförslag bör beredas så attfullmäktige kan fatta beslut från det att medborgarförslagetväcktes.Ändringen i andra stycket innebär att om beredningen inte kan avslutas inom ettår från det att medborgarförslaget väcktes skall detta anmälas till fullmäktige. Fullmäktige får då avskriva medborgarförslaget från vidare handläggning. De nya bestämmelserna överensstämmer i sin helhet med vad som gäller vidberedning av en motion som väckts av en ledamot i fullmäktige.36 § Ett ärende skall bordläggas eller återremitteras, om det begärs av minst en tredjedel av de närvarande ledamöterna. Enkel majoritet krävs dock om ärendettidigare bordlagts eller återremitterats på detta sätt.För bordläggning eller återremiss i fråga om val krävs enkel majoritet.Ett beslut om återremiss skall motiveras.Förslaget behandlas i avsnitt 7.4.Första stycket har tillförts en bestämmelse om återremiss. Bestämmelsen innebäratt ett ärende skall återremitteras om det begärs av minst en tredjedel av denärvarande ledamöterna. En minoritet ges därmed rätt att få till stånd enåterremiss i ett ärende på motsvarande sätt som en minoritet kan fåtill stånd en bordläggning av ett ärende.Med återremiss avses att ärendet skickas tillbaka till beredande organ. Det kanvara en nämnd, en fullmäktigeberedning eller styrelsen. Det beredande organetskall därefter bereda ärendet på nytt och lämna ett förslag till beslut iärendet.Ändringen i andra stycket innebär att bordläggning eller återremiss fordrarenkel majoritet om ärendet tidigare varit antingen bordlagt elleråterremitterat. Bestämmelsen är, såvitt gäller frågan om val, oförändrad iförhållande till nuvarande bestämmelser.I det tredje nya stycket slås fast att beslut om återremiss skall motiveras.Syftet är att klargöra vad som ytterligare bör utredas för det beredandeorganet. Omfattningen av beredningsåtgärderna beslutas genom majoritetsbeslut.För att ärendet skall anses ha beretts fordras att någon nämnd eller beredninggivits möjlighet att lämna synpunkter på ärendet.Att motivera en återremiss överensstämmer med praxis. Motivet tillåterremissen bör anges i protokollet.64 § Arbetsordningen skall alltid innehålla föreskrifter om1. antalet ledamöter i fullmäktige,2. när sammanträden skall hållas,3. anmälan av hinder att delta i sammanträden,4. inkallande av ersättare och deras tjänstgöring,5. vem som skall föra ordet, tills ordförande utsetts,6. rätten att delta i fullmäktiges överläggningar,7. förfarandet vid omröstningar,8. handläggningen av motioner, interpellationer och frågor, samt9. formerna för justeringen av protokollet.Om fullmäktige med stöd av 23 § 5 har beslutat att medborgarförslag får väckas,skall arbetsordningen innehålla föreskrifter om hur sådana förslag skallhandläggas.Förslaget behandlas i avsnitt 6.3.I ett nytt andra stycke klarläggs att fullmäktige i sin arbetsordning skall ange hur medborgarförslag skall handläggas. Fullmäktige avgör hur ettmedborgarförslag skall beredas.7 kap.18 § Om inte något annat följer av lag eller annan författning, får fullmäktigebesluta att en nämnd får uppdra åt ett självförvaltningsorgan under nämnden atthelt eller delvis sköta driften av en viss anläggning eller en viss institution. Fullmäktige får i ett sådant fall även besluta att nämnden får uppdra åtsjälvförvaltningsorganet att besluta på nämndens vägnar i ett visst ärende eller en viss grupp av ärenden. Ärenden som rör myndighetsutövning mot enskilda eller som i övrigt avses i 6 kap. 34 § får dock inte delegeras till ettsjälvförvaltningsorgan.De beslut som självförvaltningsorganet fattar med stöd av uppdrag enligt förstastycket skall anmälas till nämnderna, som bestämmer i vilken ordning detta skall ske.Förslaget behandlas i avsnitt 6.4.Tillägget i första stycket innebär att det blir möjligt för fullmäktige att låta en nämnd överlåta till ett självförvaltningsorgan att besluta på nämndensvägnar i ett visst ärende eller en viss grupp av ärenden om inte annat följer av lag eller annan författning. Det är även fortsättningsvis möjligt att avgränsasjälvförvaltningsorganets kompetens till enbart driftsfrågor.Bestämmelsen förutsätter att nämnden i en delegationsordning fastställer vilkafrågor som självförvaltningsorganet ges rätt att besluta om.Självförvaltningsorgan kan ges samma beslutanderätt som anställda. Det innebärexempelvis att de kan ges rätt att besluta om användning av medel inom de ramarsom nämnden ställt upp, samt att besluta om personalfrågor. En begränsninggäller dock för ärenden som rör myndighetsutövning mot enskild, som inte fåröverlåtas till självförvaltningsorgan. I samband med att nämnden fastställerdelegationsordningen måste den avgränsa delegationen så att inte några ärendensom innefattar myndighetsutövning delegeras.Beslut fattade på delegation från nämnden kan överklagas enligt bestämmelserna i 10 kap.Det nya andra stycket innebär att självförvaltningsorgan i likhet med vad somgäller enligt 6 kap. 35 § måste anmäla till nämnden vilka beslut de fattar medstöd av den nya bestämmelsen i första stycket. Nämnden bestämmer formen för hurdenna återrapportering skall ske. Nämnden måste dock utformaåterrapporteringsskyldigheten på ett sätt som möjliggör för nämnden attkontinuerligt följa verksamheten. Nämnden har även om delegering skerfortfarande revisionsansvaret för den delegerade verksamheten.I likhet med nuvarande bestämmelser är reglerna bara tillämpliga om det intefinns andra särskilda bestämmelser i lag eller förordning.15.2 Förslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100)15 kap.11 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddelaföreskrifter om skyldighet för skolhuvudmannen att lämna sådana sakuppgifter omskolverksamheten och sådan verksamhetsredovisning som behövs för uppföljning och utvärdering av verksamheten samt sådan information som gör det möjligt förallmänheten att få insyn i denna.Regeringen får vidare meddela föreskrifter om vite för den som inte följerbestämmelserna om uppgiftsskyldighet i första stycket.Förslaget behandlas i avsnitt 9.3.3.Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Ändringen i förstastycket innebär att huvudmannen för en fristående skola skall kunna bli skyldigatt också lämna in sådan information om verksamheten som gör det möjligt förallmänheten att få insyn i denna. Närmare föreskrifter om vart informationenskall lämnas och vilken information som skall ges in får meddelas av regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer. Informationen kan exempelvis gälla skolans lokaler, verksamhetsberättelse, timplaner, kursplaner, scheman ochklassorganisation. Som angetts i avsnitt 9.3.3 omfattas även skolornasekonomiska redovisning och elevernas betyg av förslaget.15.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:692) om kommunalafolkomröstningar2 § I anslutning till att fullmäktige beslutar om att hålla en folkomröstningskall fullmäktige besluta om1. dag för omröstningen,2. omröstningsdistrikt och omröstningslokaler,3. den fråga och de svarsalternativ som skall ställas till de röstberättigade,4. röstsedlarnas antal, innehåll och utseende,5. huruvida röstning kan ske på annat sätt än genom personlig inställelse iomröstningslokalen, samt6. när röstsammanräkningen senast skall vara avslutad.Dagen för folkomröstningen skall beslutas efter samråd med den centralavalmyndigheten.