prop · GQ0335 · 2002-12-20 00:00:00 — Informationsspridning och andra åtgärder för att före- bygga smittspridning är viktiga inslag i bland annat ungdomspolitik, integrationspolitik och hälso- och sjukvårdspolitik. Målen för ungdoms- politiken är att ungdomar skall ha goda möjligheter att leva ett själv- ständigt liv, ungdomar skall ha verklig möjlighet till delaktighet och inflytande och ungdomars engagemang, inflytande och kritiska tänkande skall tas till vara som en resurs. Inom integrationspolitiken är målen lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund och en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt och tolerans och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. Målet för hälso- och sjukvårdspolitiken är att Prop. 2002/03:35 vårdens kvalitet och tillgänglighet skall förbättras. mål är att folkhälsan skall förbättras för de grupper i samhället som är mest eftersatta ur hälsosynpunkt. Åtgärder för att identifiera och undanröja smittspridning från djur, livsmedel och objekt ingår t.ex. i djurpolitik, livsmedelspolitik samt miljöpolitik. Målet för livsmedelspolitiken är en ekologisk, ekonomisk och socialt hållbar livsmedelsproduktion. Djurpolitiken har som mål ett gott djurskydd och ett gott djurhälsotillstånd bland djur i människors tjänst och att viltstammarna förvaltas på ett sådant sätt att skador på människor och egendom inte uppstår. Inom miljöpolitiken är målet att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljö- problemen är lösta. 5.8Målområde 8: Trygg och säker sexualitet och en god reproduktiv hälsa Regeringens förslag: Möjligheten till trygg och säker sexualitet är grundläggande för individens upplevelse av hälsa och välbefinnande och samhället måste värna om de framsteg som gjorts inom områden som sex- och samlevnadsundervisning, familjeplanering och mödra- hälsovård. Trygg och säker sexualitet och en god reproduktiv hälsa skall därför utgöra ett målområde. förslag: Överensstämmer i huvud- sak med regeringens förslag. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna har givit ett allmänt instämmande i målet Trygg och säker sexualitet och flera betonar den psykiska och social dimensionen av sexualitet och reproduktiv hälsa. Sexuellt överförbara sjukdomar och oönskade graviditeter lyfts fram som en viktig del av den sexuella och reproduktiva hälsan liksom betydelsen av sexualiteten som främjande av människors hälsa och välmående. Skälen för regeringens förslag har en lång tradition när det gäller upplysningsarbete kring frågor relaterade till sexualitet och samlevnad. Att främja en trygg och säker sexualitet och en god reproduktiv hälsa i befolkningen har utgjort en hörnsten i det folkhälsopolitiska arbetet. Prevention av oönskade graviditeter och av sexuellt överförbara sjukdomar måste bli än mer integrerat i det allmänna hälsofrämjande och förebyggande folkhälso- arbetet, särskilt i de insatser som riktas till ungdomar. Att förebygga hälsorisker förknippade med sexuellt beteende handlar främst om att stärka individens egen identitet och självkänsla och öka förmågan att hantera relationer till andra människor. Det preventiva arbetet bör ta fasta på det friska och det positiva utan att för den skull negligera hälso- riskerna. En trygg sexualitet, fri från fördomar, diskriminering, tvång och våld, är hälsosam. Synen på sexualiteten i samhället som helhet är därför viktig. Den bestämmer t.ex. om människor som är homo- eller bisexuella utsätts för fördomar och diskriminering och med ohälsa som följd. Den är också väsentlig för kvinnors hälsa. En förnedrande syn på kvinnors sexualitet leder till sexuellt tvång och våld och därmed ohälsa. Den svenska abortpolitiken har till uppgift, dels att förebygga oönskade graviditeter och därigenom verka för en minskning av antalet aborter, dels att säkra varje abortsökande kvinnas rätt till en medicinskt säker abort och ett psykosocialt gott omhändertagande. Utvärderingar visar att gällande abortlagstiftning har fungerat väl och haft betydelse för kvinnors hälsa. De flesta aborter genomförs bland kvinnor mellan . Abort- frekvensen är högst bland dem som bor i socioekonomiskt svaga områden och det finns även stora regionala skillnader. Utlandsfödda kvinnor är överrepresenterade i abortstatistiken. Ett förslag till handlings- plan i syfte att förebygga oönskade graviditeter bereds inom . har tack vare en utbyggd sex- och samlevnadsundervisning i skolan och specialiserade ungdomsmottagningar en förhållandevis låg frekvens av tonårsgraviditeter. Det finns dock grupper av ungdomar som har ett sexuellt riskbeteende och ökningen av aborter och av sexuellt överförda sjukdomar i ungdomsgruppen kan vara en varningssignal om att de har blivit fler. Flera undersökningar visar att ungdomar som tar risker i sexlivet ofta utsätter sig för hälsorisker också på andra områden. De är oftare rökare och konsumerar mer alkohol och andra droger än övriga. Barn och ungdomar har rätt till en saklig sexualkunskap. En bra sex- och samlevnadsundervisning kan spela en nyckelroll för ungas utveck- ling och är särskilt viktig för dem vars hälsa riskerar att utvecklas ogynn- samt. De viktigaste kanalerna är sex- och samlevnadsundervisningen i grund- och gymnasieskolan och rådgivning/individuella samtal om sexuellt relaterade frågor på ungdomsmottagningarna. För att svara mot flickors och pojkars olika behov och förutsättningar måste sex- och samlevnadsundervisningen innehålla ett köns- och genusperspektiv så att flickors och pojkars respektive situation inom området sexualitet och prevention synliggörs. Vidare skall undervisningen förmedla en öppen syn på människors sexuella läggning och kunna bemöta hetero-, homo-, bi- och transsexuella ungdomars frågor och funderingar. Allas sexualitet skall speglas i undervisningen. Undervisningen skall också ta hänsyn till barns och ungdomars skilda förutsättningar och villkor utifrån, etnisk, kulturell och religiös tillhörighet och/eller eventuella funktions- nedsättning. Rådgivning om preventivmedel och om hur man förebygger sexuellt överförda sjukdomar bör vara lättillgänglig och rikta sig till både kvinnor och män och pojkar och flickor. För att kunna möta behovet av indivi- duell rådgivning och information krävs en god skolhälsovård/elevvård och väl fungerande ungdomsmottagningar. Detta räcker emellertid inte för att tillgodose behovet hos gruppen unga vuxna där såväl förekomsten av sexuellt överförbara sjukdomar som av oönskade graviditeter är som störst. Vidare behöver pojkars situation uppmärksammas mera bland annat via ungdomsmottagningarna och det finns ett behov av ökad kun- Prop. 2002/03:35 skap om samband mellan risktagande levnadsvanor och att ha medverkat till en oönskad graviditet. Män och kvinnor med invandrarbakgrund är en förhållandevis osynlig målgrupp inom området sexualitet och prevention. Det saknas t.ex. kunskap om vilka åtgärder som är effektiva för att före- bygga oönskade graviditeter. Det är särskilt viktigt att uppmärksamma behovet av sex- och samlevnadsundervisning. Ofrivillig barnlöshet drabbar ungefär femton procent av alla par. Infertilitet är ett dolt problem. Med dagens nya metoder kan ändå majoriteten av de ofrivilligt barnlösa efter olika behandlingar få sitt barn. Dock är tillgången till vård olika mellan landstingen. Ofrivillig barn- löshet är psykiskt påfrestande och påverkar ofta parets hela livssituation negativt. Missfall är en annan dold problematik. Mellan av konstaterade graviditeter slutar i missfall. Kunskaperna om varför miss- fall sker är otillräckliga och de flesta kvinnor får aldrig svar på frågan om orsaken till missfallet. Många kvinnor upplever att den hjälp och det stöd som vården erbjuder är alltför bristfällig. För att betona vikten av undervisningen i sex och samlevnad och värde- frågor i samband med denna, har regeringen gjort särskilda insatser. Bland annat har inledningen till kursplanen i de samhällsorienterade ämnena för reviderats. Sexuella trakasserier och sexuellt språkbruk är ett problem på många skolor. Det saknas studier som visar om sexuella trakasserier blivit vanligare men många ungdomar, framför allt flickor, uppger att de blivit utsatta. bedriver inom hiv/aidsområdet ett hälsofrämjande arbete när det gäller sex och samlevnad. har också redovisat ett uppdrag att kart- lägga förekomsten av rasism, sexuella trakasserier, homofobi och köns- relaterad mobbning i skolorna. Beslutade mål inom målområdet Flera politikområden spelar en viktig roll för att skapa en trygg och säker sexualitet och en god reproduktiv hälsa i befolkningen. För att utveckla effektiva redskap för målområdet behöver delmål framför allt utvecklas inom ungdomspolitiken, utbildningspolitiken, folkhälsopolitiken hälso- och sjukvårdspolitiken, integrationspolitiken, jämställdhetspolitiken, handikappolitiken, äldrepolitiken och kriminalpolitiken. De övergripande målen för dessa politikområden stämmer väl överens med folkhälso- politikens syften och behov. Målområde 9: Ökad fysisk aktivitet Regeringens förslag: Fysisk aktivitet är en förutsättning för en god hälsoutveckling. Ökad fysisk aktivitet skall därför utgöra ett särskilt mål- område. Målet för de samlade insatserna inom detta område skall vara att samhället utformas så att det ger förutsättningar för en ökad fysisk aktivitet hos hela befolkningen. Detta skall främst ske genom insatser som stimulerar till mer fysisk aktivitet i förskola, skola och i anslutning till arbetet, mer fysisk aktivitet , att äldre, långtidssjukskrivna och funktionshindrade aktivt erbjuds möjligheter till motion eller träning på sina egna villkor. förslag: Ökad fysisk aktivitet utgör ett av Kommitténs 18 mål. Kommitténs förslag ligger i linje med regeringens förslag. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna stödjer målet. anser att det inte enbart handlar om ämnet Idrott och hälsa utan kanske framför allt om i vilken utsträckning barnomsorg och skola stimulerar till fysisk aktivitet över huvud taget. Skälen för regeringens förslag Regeringen ställer sig bakom mål om ökad fysisk Inaktivitet är en viktig bidragande orsak till ohälsa. visar på ett övertygande sätt motionens förebyggande effekt på övervikt och metabola sjukdomar t.ex. höga blodsockervärden, höga halter av blodfett och högt blodtryck. Fysisk aktivitet skulle kunna ersätta eller komplettera läkemedelsbehandlingen i en del fall av lättare psykiska besvär, lättare sömnsvårigheter och viss viktreducering. liga former av ryggbesvär, ledbesvär och lättare blodtrycksstegringar är motion ofta ett bra alternativ, som inte ger biverkningar. aktivitet leder ofta till övervikt vilket i sig kan leda till ytterligare sjuk- dom och skador. Särskilt oroande är att fetma och övervikt ökar och i allt större utsträckning drabbar barn och ungdomar. Både arbetsliv och fritid för vuxna och fritid för barn präglas av att vi blir allt mer stilla- Den fysiska aktiviteten har allt mer blivit en fråga om social tillhörig- Fysisk aktivitet precis som många andra levnadsvanor följer tyd- liga sociala mönster och är kopplad till livsstilen och levnadsvillkoren i De med längst utbildning motionerar mest och de med kortast De som är fysiskt aktiva äter också mer hälsosamt och röker i mindre utsträckning än andra. För att utjämna skillnader i hälsa är det viktigt att öka den fysiska aktiviteten både under arbete och under fritid, särskilt för människor i yrken med hög eller ensidig belastning och/eller mycket stillasittande. Det finns också tydliga könsskillnader En rad erfarenheter visar att flickor inte har samma möjligheter som pojkar att delta i organiserad idrottsverksamhet utifrån sina olika intressen. Utan tvekan har idrottsrörelsen gjort åtskilliga framsteg när det gäller strävan efter jämställdhet, inte minst Prop. 2002/03:35 tack vare ett eget offensivt program, men alltjämt är det en viktig tro- värdighetsfråga att idrottsrörelsen lyckas ta ytterligare ett antal steg mot jämställdhet, såväl i styrelserummen som i den praktiska vardags- verksamheten. Särskilt viktiga målgrupper där idrottsrörelsen i större utsträckning kan bidra till ökad fysisk aktivitet är invandrare, långtids- sjukskrivna och funktionshindrade. Individen har ett eget ansvar för att röra sig tillräcklig mycket för att må bra. är det enligt rege- ringens bedömning viktigt att klargöra att samhället har ansvar för att ge goda förutsättningar för fysisk aktivitet. Friluftsliv är en av de vanligaste formerna för fysisk aktivitet i . Det handlar om att ströva i skog och mark men även promenader i all- mänhet, cykling, orientering, fritidsfiske, paddling, skid- och skridsko- åkning och olika former av vistelse i fjällen. Forskning visar att när- miljön har en avgörande betydelse för om man är fysiskt aktiv, vistas ute och bedriver friluftsliv. Mot den här bakgrunden är det angeläget att inom politikområdet folk- hälsa även fastställa ett mål för samhällets insatser när det gäller fysisk aktivitet. Målet för de samlade insatserna inom detta område skall enligt regeringens bedömning vara att samhället utformas så att det ger förut- sättningar för en ökad fysisk aktivitet för hela befolkningen. Detta skall främst ske genom insatser som stimulerar till mer fysisk aktivitet i för- skolan, skolan och i anslutning till arbetet, mer fysisk aktivitet under fri- tiden samt att äldre, långtidssjukskrivna och funktionshindrade aktivt erbjuds möjligheter till motion eller träning på sina egna villkor. Skolan har en central roll i arbetet med att stimulera till ökad fysisk aktivitet bland barn och unga. Beslutade mål inom målområdet Målområdet ökad fysisk aktivitet berörs förutom av målet inom politik- området folkhälsa även av mål och insatser inom andra politikområden. Inom politikområdet folkrörelsepolitik ingår stödet till friluftsorganisa- tioner och idrottspolitik. Målet för idrottspolitiken är att ge alla män- niskor möjligheter att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse för alla samt att ge människor positiva upplevelser av idrott som underhållning. Idrotts- rörelsen har egna mål för sin verksamhet. Staten anger endast de syften som staten har med sin bidragsgivning och inriktningen för idrotts- politiken. Statsbidraget skall stödja verksamhet som bland annat bidrar till att utveckla barns och ungdomars intresse och benägenhet för motion och idrott samt göra det möjligt för alla människor att utöva idrott och motion. Statens bidrag skall också bidra till att väcka ett livslångt intresse för motion och därmed främja en god hälsa hos alla människor. Den nationella idrottspolitiken bygger på tre grundstenar: För att främja en god folkhälsa ska samhället och skolorna uppmuntra och ge möjligheter för barn, ungdomar och vuxna att motionera och bedriva idrott. En fri och självständig idrottsrörelse ska aktivt stödjas. Den ska bygga på ideellt engagemang och bedriva en bred verksamhet som värnar om god etik, lika förutsättningar för flickor och pojkar, kvin- nor och män, arbeta aktivt för integration samt värna om demokratisk fostran. Elitidrotten, som till viss del består av kommersiell underhållning, är också värdefull genom att den erbjuder förströelse och glädje. Regeringen vill understryka vikten av att jämställdhets- och jämlik- hetssträvanden genomsyrar all idrottsverksamhet. På det följer att exempelvis kvinnor och män med funktionshinder ska ges goda möjlig- heter att delta i all idrottsverksamhet. Regeringen vill särskilt understryka att idrotten inte får bli en klassfråga. Regeringen vill även betona idrotts- rörelsens unika möjligheter att nå ut till människor med utländsk bak- grund och därmed få dem delaktiga i en social samvaro. Idrotten kan tjäna som plattform och mötesplats för människor med olika kulturell och etnisk bakgrund. För att varaktigt förändra flickor och pojkars samt kvinnor och mäns rörelsevanor krävs ofta förändringar i vardagsmiljön, t.ex. på arbetet och i skolan genom att barn stimuleras till fysisk aktivitet, att skolvägar och skolgårdar uppmuntrar till spontan fysisk aktivitet, att arbetstagare erbjuds eller har möjlighet till fysisk aktivitet i anslutning till arbetet, att vägtransportssystemen utformas så att gående och cykling främjas m.m. Skolan är den arena där alla barn och ungdomar kommer i kontakt med motion och idrott. Skolan har därför en central betydelse för att skapa ett livslångt intresse hos unga människor för motion, idrott och natur- upplevelser. Politikområdet utbildningspolitik berör fysisk aktivitet främst genom ämnet idrott och hälsa. Inom ämnet idrott och hälsa är målet att skapa och utveckla nya arbetsformer och stödjande miljöer som främjar fysisk aktivitet i det långsiktiga lärandet utifrån barns och ungdomars villkor. Det är av stor vikt att skolans insatser för att främja fysisk aktivitet och idrott bottnar i både flickor och pojkars behov och förutsättningar. Särskild uppmärksamhet bör ägnas de barn och ung- domar, t.ex. flickor och pojkar med invandrarbakgrund, som har begrän- sade möjligheter till kontakt med natur och miljö. Inom politikområdet miljöpolitik är målet att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Att bevara goda förutsättningar för friluftsliv utgör en hörnsten inom naturvårdspolitiken. I riksdagsskrivelsen En samlad naturvårdspolitik (skr. 2001/02:173) framhålls bl.a. följande. Att upprätthålla goda förut- sättningar för friluftsliv är ett relativt billigt sätt för samhället att investera i en god folkhälsa. Det finns samhällsekonomiska vinster i att bereda möjlighet för i princip alla som så önskar att utöva friluftsliv. Detta ligger i linje med viljan att prioritera förebyggande hälsovård. Flera av de miljökvalitetsmål och delmål som har fastställts av (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU03, rskr. 2001/02:36) berör fri- luftslivet och dess förutsättningar. Det är viktigt med fysisk aktivitet både under arbete och under fritid. Möjligheten att öka andelen arbetsresor och andra förflyttningar mellan bostad och skola/arbete med gång och cykel bör tas tillvara inte minst när det gäller korta resor. Därvidlag är det viktigt att säkerställa att säkerheten för oskyddade trafikanter förbättras exempelvis genom ökad användning av cykelhjälm. Transportpolitiken har därför betydelse för det här målområdet. påverkar möjligheterna till att snabbt och enkelt nå rekreationsområden Prop. 2002/03:35 och motionsanläggningar samt möjligheten att utöva fysisk aktivitet i Bostadspolitiken liksom Storstadspolitiken spelar därför också en viktig roll när det gäller att utforma samhället så att det ger förutsättningar för en ökad fysisk aktivitet för hela befolkningen. Inom äldrepolitiken är målet att äldre skall kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. Inom handikappolitiken är målet att samhället utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet, jämlikhet i levnadsvillkoren för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder. Äldre och funktionshindrade samt lång- tidssjukskrivna kvinnor och män bör aktivt erbjudas möjligheter till motion eller träning på sina egna villkor. Intressanta försök görs med fysisk aktivitet på recept för att genom fysisk aktivitet förebygga och behandla flera sjukdomstillstånd. Målområde 10: Goda matvanor och säkra livsmedel Regeringens förslag: Goda matvanor och säkra livsmedel är förut- sättningar för en god hälsoutveckling hos befolkningen. vanor och säkra livsmedel skall därför utgöra ett särskilt målområde. förslag: Kommitténs förslag överensstämmer i allt väsentligt med regeringens förslag. Remissinstanserna: Instämmer i huvudsak med kommitténs förslag. Skolans betydelse för goda matvanor betonas av flera instanser. Skälen för regeringens förslag Maten och våra matvanor påverkar vår hälsa, men fungerar också som kulturbärare, mötesplats och en källa till njutning. kost har stor betydelse för hälsan, både genom att främja och bevara god hälsa och genom att förebygga sjukdomar. Matvanorna skiljer sig åt mellan människor med olika kulturell och social bakgrund, mellan könen, mellan ung och gammal och mellan människor i olika delar av Till exempel är kunskap och medvetenhet om matens betydelse för hälsan lägre bland människor som har kortare utbildning jämfört med dem som har längre utbildningar. Kvinnor äter mer hälsosamt än män och är mer benägna att förändra sina matvanor. större utsträckning än män av ätstörningar såsom anorexi och bulimi. skapa förutsättningar för goda matvanor i befolkningen är något som kräver insatser från en mängd olika aktörer. Det handlar om att genom bl.a. prissättning, medveten marknadsföring, goda arbetslivsvillkor och hälsoinformation göra hälsosam mat tillgänglig för hela befolkningen. De flesta konsumenter är medvetna om betydelsen för hälsan av att äta varierat, sänka fett- och sockerintaget samt öka frukt- och grön- Konsumtionen av frukt och grönsaker i befolkningen har ökat kraftigt, men fortfarande äter vi i genomsnitt för lite grönt, för lite fibrer och för mycket socker och fett, särskilt mättat fett, för att det långsiktigt skall vara bra för hälsan. Vi bör också äta mer spannmåls- produkter. Vidare är en god tandhälsa en förutsättning för att kunna till- godogöra sig kosten. Den ökade förekomsten av övervikt och fetma i befolkningen kan i väsentlig grad förklaras av ändrade matvanor och fysisk inaktivitet. Fetma och övervikt är ett snabbt ökande hälsoproblem. I har antalet personer med fetma nästan fördubblats och omfattar nu omkring 500 000 människor eller av den vuxna befolkningen och av barn och ungdomar. Den ökade förekomsten av fetma gäller både kvinnor och män i alla åldersgrupper. Fetma, särskilt om den är lokaliserad till buken, medför en ökad risk för en lång rad allvarliga sjukdomar såsom diabetes, hjärt-kärlsjukdomar och ledsjukdomar samt vissa cancerformer. Ätstörningar framstår alltmer som ett folkhälsoproblem som drabbar flickor. () studie Skolbarns hälsa visar att drygt hälften av flickorna i årskurs nio i bantar eller tycker att de borde gå ner i vikt, jämfört med knappt var femte pojke. Förekomsten av anorexi bland 18-åringar uppskattas till en procent bland flickor jäm- fört bland pojkar. Ätstörningar hänger nära samman med ungdomars psykosociala hälsa, välbefinnande och självförtroende och bör ses i sammanhanget av det extrema smalhetsideal och den kropps- och skönhetsfixering som riktas mot kvinnor. Amning och bröstmjölk är mycket positivt för barn ur hälsosynpunkt. Det har skett en kraftig uppgång av antalet kvinnor som ammar och den tid kvinnor ammar . Alla landets förlossningskliniker är amningsvänliga. Trots detta finns fortfarande stora regionala skillnader i hur mycket och länge mödrarna ammar. Unga, korttids- utbildade kvinnor ammar minst. Överkänslighet mot födoämnen förekommer oftare hos barn än hos vuxna. Bland barn och bland tonåringar och unga vuxna är överkänsliga eller allergiska mot något födoämne. En säker och heltäckande livsmedelsmärkning är av största betydelse för människor med födoämnesallergi eller överkänslighet. Skolan skall bl.a. genom ämnena Idrott och hälsa samt Hem- och konsumentkunskap grundlägga en långsiktigt hälsofrämjande livsstil. Kvinnor och män med utvecklingsstörning och en del av dem som har psykiska funktionshinder kan ha behov av att få stöd till goda matvanor. Detta gäller även i vissa fall äldre kvinnor och män. Mot bakgrund av att människors matvanor påverkas av så många olika faktorer och aktörer och mot bakgrund av att förbättrade matvanor i befolkningen är en förutsättning för en god hälsa anser regeringen att ett mål för samhällsinsatser när det gäller matvanor bör fastställas.