prop · GQ0335 · 2002-12-20 00:00:00 — Mål 6 Tillgängliga grönområden för rekreation För att människor skall få nya krafter och kunna ta till sig nya tankar och impulser behövs möjligheter till återhämtning genom vila och rekreation. Man vet att naturen är en särskilt läkande kraft mot olika stresstill- stånd. Kommittén påtalar därför behovet av bullerfria och säkra grön- områden i närheten av bostadsområden, stimulerande förskole- och skol- gårdar för barn och bra utemiljöer vid särskilda boendeformer för äldre Mål 7 inne- och utemiljöer De faktorer som är särskilt angelägna att uppmärksamma när det gäller inomhusmiljön är förekomst av radon, fukt och otillräcklig ventilation samt utsatthet för passiv rökning. När det gäller utemiljön framhåller kommittén betydelsen av en god bebyggd miljö, säker strålmiljö, frisk luft, rent dricksvatten och en giftfri miljö enligt förslag. Mål 8 Skadesäkra miljöer och produkter Det är en viktig hälsofråga att skapa miljöer som minskar risken för skador. Skador kan vara en konsekvens av oavsiktliga händelser som olycksfall, men även av avsiktliga händelser som våld, självmord och självmordsförsök. Det är främst skador på grund av olycksfall som kan förebyggas med skadesäkra miljöer, men även förekomsten av självmord och våld kan i viss mån påverkas genom miljöns utformning. Kommittén vill därför fästa uppmärksamheten på betydelsen av skadesäkra hem- miljöer, trafikmiljöer och andra offentliga miljöer. Dessutom är en minskad användning av hälsofarliga och allergiframkallande produkter angelägen. Att förebygga självmord är en synnerligen viktig del av folk- hälsoarbetet. Med goda insatser på olika samhällsområden går självmord att förebygga. Mål 9 Ökad fysisk rörelse Kroppen är beroende av fysisk aktivitet för att må bra. I dagens samhälle rör vi oss för lite. Det ökande stillasittandet är ett hot mot hälsan . En halvtimmes måttlig fysisk aktivitet per dag är tillräckligt för att minska risken för många sjukdomar. Det är därför av vikt att den fysiska aktiviteten i skolan och i anslutning till arbetet ökar. Samhället har ett särskilt ansvar för att äldre får komma ut och att funktionshindrade får möjlighet att röra sig på sina egna villkor. Mål 10 Goda matvanor Maten och våra matvanor påverkar vår hälsa. En riktigt sammansatt kost har en stor betydelse för hälsan, både genom att främja och bevara god hälsa och genom att förebygga sjukdomar. De flesta är medvetna om betydelsen av att äta varierat, sänka fett- och sockerintaget samt öka frukt- och grönsakskonsumtionen. Samhället har ett stort ansvar för att se till att de livsmedel som finns är säkra, att livsmedelsmärkningen funge- rar och att det finns ett bra utbud i hela landet. Dessutom är det viktigt att alla har tillgång till opartisk information om samband mellan matvanor och hälsa samt att de måltider som serveras inom ramen för offentligt finansierad verksamhet är goda och hälsosamma. Mål 11 Trygg och säker sexualitet Sexualiteten är en viktig faktor i människors liv och har betydelse för lust och livsglädje. En trygg och säker sexualitet fri från fördomar, diskri- minering, tvång, våld och risk för sjukdomar är hälsosam. Kommittén anser att det är angeläget att negativa följder av sexualitet som sexuellt överförbara sjukdomar och oönskade graviditeter motverkas och att ingen skall diskrimineras på grund av sexuell läggning. Mål 12 Minskat tobaksbruk Tobak är den enskilt största hälsorisken i . Var fjärde rökare dör i medelåldern av sin rökning och ett stort antal sjukdomar beror på rök- ning. Rökningens negativa effekter drabbar också personer i omgiv- ningen. I kan ungefär 500 dödsfall tillskrivas passiv rök- ning. Kommittén anser att insatser bör göras för att kraftigt minska rök- ningen, att alla skall få en tobaksfri livsstart och att ingen utan eget val skall utsättas för rök i sin omgivning. Kommittén lägger därför lagförslag om licenssystem för detaljhandel med tobak och att tobakslagen ändras så att restauranger och andra serveringsställen görs tobaksfria, i likhet med annan offentlig miljö. Mål 13 Minskat skadligt alkoholbruk En stor del av befolkningen uppfattar det som något lustfyllt att dricka alkoholdrycker. Överkonsumtion av alkohol medför dock medicinska skador och sociala problem av stor omfattning. Alkoholen utgör en av de tunga faktorerna bakom våld och olyckor liksom, sjukhusvård och för- tidspensioneringar. EU-medlemskapet har förändrat det som tidigare utgjorde viktiga delar av alkoholpolitiken och det svenska samhället står inför en stor utmaning att möta en större tillgång till alkoholdrycker. Ökad information om skadligt alkoholbruk, punktnykterhet och insatser riktade till barn och ungdom kan minska totalkonsumtionen och alkoholskadorna. Mål 14 Ett narkotikafritt samhälle Det är angeläget att tillgången till narkotika minskar och att färre ung- domar använder eller prövar narkotika. För att nå målet måste det före- byggande arbetet förstärkas. Kommittén betonar att det är angeläget att den svenska staten tillsammans med andra länder bekämpar den pågå- ende attitydförskjutningen och ökade tillgången på narkotika. Mål 15 En mer hälsoinriktad hälso- och sjukvård Hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser skall vara en uppgift för hela hälso- och sjukvården och en självklar del i all behandling. Insat- serna på individ-, grupp- och befolkningsnivå bör bli effektivare. Sam- verkan inom vården och med andra aktörer bör öka. icke medikamentell behandling för att möta livsstilssjukdomar behövs. Kommittén föreslår att sex regionala metodcentra för detta byggs upp. Mål 16 Ett samordnat folkhälsoarbete En god hälsa på lika villkor kan nås genom att många aktörer inom sina resp. områden och i samverkan arbetar för att förbättra folkhälsan. I avsnittet föreslås en ny folkhälsolag med ett hälsoplaneringsansvar för kommuner och landsting. Vidare anges behovet av en utredning av sam- hällsmedicinska funktioner på regional nivå. På myndighetsnivån är det viktigt att sektorsövergripande strategier utvecklas för att nå de nationella målen. Kommittén förordar att en samordning görs inom regerings- kansliet av folkhälsofrågorna. En redovisning av den hälsopolitiska situa- tionen och eventuella åtgärder med anledning av det bör ges i en åter- kommande folkhälsopolitisk rapport till . I avsnittet ges förslag till utbildningssatsningar för att de nationella folkhälsomålen skall få genomslag och hur uppföljning och utvärdering bör genomföras. Mål 17 Långsiktig satsning på forskning, metodutveckling och utbildning Det finns ett behov av ökad kunskap om hur olika faktorer påverkar hälsoutvecklingen samt hur dessa faktorer samverkar med varandra. Folkhälsoforskningens roll belyses och särskilt viktiga områden för forskningen pekas ut. Det finns även behov av att utveckla metoder för folkhälsoarbete. En förutsättning för ett kompetent folkhälsoarbete är att den folkhälsovetenskapliga utbildningen och fortbildningen förstärks. Mål 18 Saklig hälsoinformation En av förutsättningarna för en god hälsa på lika villkor är att alla har möjlighet att få en korrekt och saklig hälsoinformation. I avsnittet beskrivs vad som krävs för att alla skall kunna ta del av saklig informa- tion och samhällets ansvar för detta. De olika roller som kommuner, landsting, , frivilligorganisationer och har belyses. Den samhällsekonomiska kostnaden för ohälsan i är stor och består av både vårdkostnader och indirekta kostnader i form av produk- tionsbortfall, förtidspension och sjukpenning. I kapitlet redovisas sam- hällsekonomiska kostnader för ohälsan samt exempel på kostnads- effektiva preventiva insatser. Kortsiktiga resursbehov beskrivs och för- slag lämnas på särskilda ekonomiska satsningar som kommittén anser behöver göras . Allmänna och speciella motiveringar till lagförslag om en ny folk- hälsolag, förändringar i tobakslagen angående rökning på restauranger, förslag till ett licensieringssystem för detaljhandel med tobak samt för- ändring i socialtjänstlagen som kommittén föreslår lämnas här. Förslag till folkhälsolag (2000:000) Härigenom föreskrivs följande. 1 § Med folkhälsa avses i denna lag det allmänna hälsotillståndet i befolkningen och i olika grupper, förekomsten och fördelningen av sjuklighet, skada, funktionsnedsättning och dödsfall, orsakerna till förekomsten och fördelningen liksom konsekvenserna för individ och samhälle samt den förändring som sker i nämnda avseenden. 2 § Kommuner och landsting har ett ansvar för att främja folkhälsan. 3 § I varje kommun och varje landsting skall det finnas en folk- hälsoplan, som utvisar hur undvikbar sjukdom, skada, funktions- nedsättning och dödlighet kan förebyggas och hälsa främjas av kommunens och hela verksamhet. Av planen skall framgå de åtaganden som planeras för att uppnå en bättre folkhälsa. 4 § Kommuner och landsting skall vid upprättande av folkhälsoplanen samverka med myndigheter, organisationer och enskilda för att lösa frågor som har betydelse för folkhälsan. Finns förutsättning för en gemensam lösning, skall den tas tillvara i planeringen. 5 § Folkhälsoplanen skall beslutas av kommunfullmäktige respektive . 6 § Kommun och landsting skall på begäran av myndighet som regeringen bestämmer lämna myndigheten uppgifter om full- görandet av kommunens och uppgifter enligt denna lag. Denna lag träder i kraft den lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) Härigenom förskrivs i fråga om socialtjänstlagen (1980:620) att 5 § skall ha följande lydelse. hör att göra sig väl förtrogen med hör att göra sig väl förtrogen med levnadsförhållandena i kommunen, levnadsförhållandena i kommunen, och i samarbete med andra och i samarbete med andra goda miljöer i kommunen, infor- goda miljöer i kommunen, infor- mera om i kom- mera om i kom- munen, genom uppsökande verk- munen, genom uppsökande verk- samhet och på annat sätt främja samhet och på annat sätt främja förutsättningarna för goda levnads- förhållanden, svara för omsorg och goda levnadsförhållanden, i service, upplysningar, råd, stöd och svara för omsorg och service, vård, ekonomisk hjälp och annat upplysningar, råd, stöd och vård, bistånd till familjer och enskilda ekonomisk hjälp och annat bistånd som behöver det. till familjer och enskilda som bör genom stöd och avlösning underlätta för dem som vårdar närstående som är långvarigt sjuka eller äldre eller som har funktionshinder. Denna lag träder i kraft den lag om ändring i tobakslagen (1993:581) Härigenom föreskrivs i fråga om tobakslagen (1993:581) att 2, 4, 6, 12, 23 och 27 §§ skall ha följande lydelse. Begränsning av rökning i vissa lokaler och utrymmen samt på vissa områden utomhus 1.i lokaler som är avsedda för barnomsorg, skolverksamhet eller annan verksamhet för barn eller ungdom samt på skolgårdar och på motsvarande områden utomhus vid förskolor och fritidshem, 2.i lokaler som är avsedda för hälso- och sjukvård, 3.i lokaler som är avsedda för gemensamt bruk i bostäder och inrättningar med särskild service eller vård, 4.på färdmedel i inrikes kollektivtrafik eller i lokaler och andra utrymmen som är avsedda att användas av den som reser med sådana färdmedel, 5.i andra lokaler än sådana som avses i 14 när en allmän sammankomst eller en offentlig tillställning som avses i 2 kap. 13 §§ ordningslagen (1993:1617) anordnas och i lokaler som är avsedda att användas av den som deltar i sammankomsten eller tillställningen, samt 6.i andra lokaler än sådana som avses i 15 om allmänheten har tillträde till lokalerna. Bestämmelserna i första stycket 5 och 6 gäller inte serverings- lokaler i restauranger och andra serveringsställen. 5.i andra lokaler än sådana som avses i 14 när en allmän sammankomst eller en offentlig tillställning som avses i 2 kap. 13 §§ ordningslagen (1993:1617) anordnas och i lokaler som är avsedda att användas av den som deltar i sammankomsten eller tillställningen 6.i restauranger och andra serveringslokaler, samt 7.i andra lokaler än sådana som avses i 16 om allmänheten har tillträde till lokalerna. I hotell och andra inrättningar där tillfällig bostad yrkesmässigt upplåts, skall i ett visst antal av de rum eller liknande som upplåts rökning vara förbjuden. I fråga om sovkupéer och andra utrymmen som upplåts för tillfällig bostad på färdmedel i inrikes kollektivtrafik gäller istället 2 § 4. Restauranger eller andra serve- ringsställen som har mer än femtio sittplatser skall, om rökförbud ej föreligger enligt 2 § 14, ha sittplatser inom ett eller flera områden där rökning är förbjuden. Rökning är trots bestämmelserna Rökning är trots bestämmelserna i 2 § 26 tillåten i delar av de i 2 § 25 och 7 tillåten i delar av de lokaler eller andra utrymmen som lokaler eller andra utrymmen som avses där, om dessa delar särskilt avses där, om dessa delar särskilt avsatts för rökning. gäller lokaler som avses i 2 § 1 och gäller lokaler som avses i 2 § 1 och som är upplåtna enbart för som är upplåtna enbart för Trots bestämmelsen i 2 § 6 får rökning tillåtas i restauranger eller separata rum särskilt avsatts för Rum där rökning tillåts, skall vara belägna så att besökare eller arbetstagare inte mot sin vilja måste vistas i dem. även vara inrättade så att rök inte sprids till andra delar av bedrivas i rum som avsatts för Avvikelse från 2 och 4 §§ får göras om det finns särskilda skäl därtill på grund av utrymmets beskaffenhet eller användningssätt eller av omständigheterna i övrigt. Detta gäller i tillämpliga delar även sådana områden utomhus som avses i 2 § 1. Tobaksvaror får inte säljas eller på annat sätt lämnas ut i näringsverksamhet till den som inte har fyllt . Den som lämnar ut tobaksvaror skall förvissa sig om att mottagaren har uppnått nämnda ålder. Om det finns särskild anledning att anta att en tobaksvara är avsedd att lämnas över till någon som inte har fyllt får varan inte lämnas ut. 2002/03:35 12 § b Bilaga 2 Detaljhandel med tobaksvaror får bedrivas endast av den som har säljtillstånd. Säljtillstånd skall avse en viss lokal eller ett annat avgränsat utrymme (säljställe). Frågor om säljtillstånd prövas av den kommun där säljstället är beläget. Ansökan om säljtillstånd görs skriftligen hos kommunen. Kommunen får enligt grunder som beslutas av kommunfullmäktige ta ut avgift för frågor om säljtillstånd. Säljtillstånd får ges endast till den som visar att han med hänsyn till sina personliga och ekonomiska förhållanden och omständlig- heterna i övrigt är lämplig att bedriva detaljhandel med tobaks- varor. Vid tillståndsprövningen skall särskild hänsyn tas till om sökanden kan förväntas följa bestämmelserna om handel med och marknadsföring av tobaks- varor samt om han i övrigt är laglydig och benägen att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna. I samband med beslut om säljtillstånd eller senare får kommunen meddela de villkor som behövs. Kommunen skall återkalla ett säljtillstånd, om 1.tillståndshavaren inte följer de bestämmelser som gäller för verk- samheten eller tillståndet enligt denna lag eller enligt villkor som har meddelats med stöd av lagen, eller 2.de förutsättningar som gäller för meddelande av säljtillstånd inte längre föreligger. I stället för återkallelse kan tillståndshavaren meddelas var- ning, om detta kan anses vara en tillräcklig åtgärd. För att fullgöra sina uppgifter enligt denna lag har en tillsynsmyndighet rätt att få tillträde till områden, lokaler och andra utrymmen som berörs av lagen eller av föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen och får där göra undersökningar och ta prover. För uttagna prov betalas inte ersättning. skall lämna den handräckning som behövs för tillsynen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet att ersätta en tillsynsmyndighets kostnader för provtagning och undersökning av prov. Kommunen får enligt grunder som beslutas av kommunfull- mäktige ta ut avgift för sin tillsyn enligt denna lag. Den som uppsåtligen eller av Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot 12 § döms oaktsamhet bryter mot 12 § a döms för olovlig tobaksförsäljning till för olovlig tobaksförsäljning till böter eller fängelse i högst sex böter eller fängelse i högst sex Är gärningen att anse som ringa döms inte till ansvar. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bedriver detaljhandel med tobaksvaror utan säljtillstånd döms för grov olovlig tobaks- försäljning till böter eller fängelse i högst . Den som har överträtt ett vitesföreläggande eller ett vitesförbud skall inte dömas till ansvar enligt denna lag för gärning som omfattas av föreläggandet eller förbudet. Bestämmelser om ansvar för olovlig införsel av tobaksvaror finns i lagen (1960:418) om straff för varusmuggling. Denna lag träder i kraft den Politikområden och mål redovisade i regeringens budgetproposition I denna proposition lämnar regeringen förslag till ett övergripande nationellt folkhälsomål och elva målområden. Nedan redovisas de av den statliga verksamhetens politikområden som har betydelse för att nå det övergripande folkhälsomålet. Till varje politikområde redovisas målet för politikområdet i regeringens budgetproposition för . Även myndigheter med ansvar inom målområdet redovisas. Målområde 1: Delaktighet och inflytande i samhället Den svenska folkstyrelsen skall värnas och fördjupas. Att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt motverka skadliga inslag i massmedierna. En väl fungerande arbetsmarknad med full syssel- sättning och god ekonomisk tillväxt. Ett bra arbetsliv med väl fungerande arbetsvillkor. Att kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom livets alla områden. Lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som en samhällsutveckling som kännetecknas av ömse- sidig respekt för olikheter inom de gränser som följer av samhällets grundläggande demokratiska värde- ringar och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. Att samhället utformas så att människor med funk- tionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i sam- jämlikhet i levnadsvillkoren för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder Att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt och därmed kunna bidra till att nya arbetstillfällen skapas såväl inom storstads- regionerna som i övriga delar av landet (tillväxtmålet) att bryta den sociala etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för stor- städernas invånare (segregationsmålet). Barnpolitik Barn och unga skall respekteras, ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Ungdomspolitik Ungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv, ungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet och ungdomars engagemang, inflytande och kritiska tänkande skall tas tillvara som en resurs. skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa Äldre skall kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. Socialtjänst Stärka förmågan och möjligheten till social del- aktighet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer samt att stärka skyddet för utsatta barn. Folkrörelsepolitik Människor skall ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. Kulturpolitik Att värna yttrandefriheten och skapa reella förut- sättningar för alla att använda den, att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget skapande, att främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet och därigenom motverka kommers- ialismens negativa verkningar, att ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft i samhället, att bevara och bruka kulturarvet, att främja bildningssträvandena samt att främja internationellt kulturutbyte och möten mellan olika kulturer inom landet. Myndigheter med ansvar inom målområde 1: , , , , politisk utvärdering , Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning, Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, , , , , , , och taltidningsnämnden, Radio- och tv-verket, Nationellt centrum för flexibelt lärande, , , . Målområde 2: Ekonomisk och social trygghet Skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella välfärden Personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension skall garanteras ett värdesäkrat grundskydd. levande make skall ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter dödsfall. Ekonomisk trygghet Frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall i förhållande till 2002 halveras . Parallellt skall antalet nya aktivitets- och sjuk- Hänsyn skall tas till den demo- Alla skall ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. skall bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållan- den och särskilt främja en god uppväxt för barn och Vid planering och byggande skall ekolo- gisk, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. En väl fungerande arbetsmarknad med full syssel- sättning och god ekonomisk tillväxt. Ett bra arbetsliv med väl fungerande arbetsvillkor. skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. Vårdens kvalitet och tillgänglighet skall förbättras. Stärka förmågan och möjligheten till social delaktig- het för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer samt att stärka skyddet för utsatta barn. Den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet. Kriminalpolitik Minska brottsligheten och öka människors trygghet. Allmänna bidrag till Att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förut- kommuner sättningar för kommunerna och landstingen att uppnå de nationella målen inom olika verksamheter. Jämställdhetspolitik Att kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom livets alla områden. Integrationspolitik Lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund, en samhällsutveckling som kännetecknas av ömse- sidig respekt för olikheter inom de gränser som följer av samhällets grundläggande demokratiska värde- ringar och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. Storstadspolitik Att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt och därmed kunna bidra till att nya arbetstillfällen skapas såväl inom stor- stadsregionerna som i övriga delar av landet (tillväxtmålet) samt att bryta den sociala etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare (segregationsmålet). Ungdomspolitik Ungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv, ungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet och ungdomars engagemang, inflytande och kritiska tänkande skall tas tillvara som en resurs. Myndigheter med ansvar inom målområde 2: , , , , , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, Ombuds- mannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning, , , Nationellt centrum för flexibelt lärande, Hög- skoleverket, , , Läkemedels- verket, , , , , . Målområde 3: Trygga och goda uppväxtvillkor Barnpolitik Barn och unga skall respekteras, ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Ungdomspolitik Ungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv, ungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet och