prop · GQ031d10 · 2002-10-08 00:00:00 — har erbjudit sig att inför denna konferens arrangera ett förmöte i med inriktningen barn, hälsa och miljö. Förberedelserna har inletts . har påbörjat arbetet med Miljöhälsorapport som kommer att vara inriktad på barn och vara en del av rapporteringen/uppföljningen av hälsoaspekterna i regeringens och miljökvalitetsmål. Regeringen har gett i uppdrag att utreda problemet med höga ljudnivåer. Därvid har ett samarbete mellan olika berörda myndigheter inletts. Ytterligare överväganden krävs beträffande bullerproblematiken i samhället i stort. Resultatet skall redovisas för regeringen . Kommuner och landsting har ett lagstadgat ansvar för att förebygga ohälsa genom bl.a. hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen m.fl. lagar. Kommunernas och landstingens engagemang för folkhälsofrågor har successivt ökat . Lokala folkhälsoråd, folkhälsoplanerare, folkhälsoprogram etc. finns i många av landets kommuner. Dessutom arbetar ett antal kommuner med hälsokonsekvensbeskrivningar av politiska beslut och lokala välfärdsbokslut. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 I hälso- och sjukvårdens ansvar ingår att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador. Dessa insatser är individ-, befolknings- och samhällsinriktade. De flesta landsting har någon form av samhällsmedicinska funktioner eller motsvarande. Inom många landsting har man tagit fram hälsopolitiska mål och program och i några fall har man tillsatt s.k. folkhälsolandstingsråd och politiskt tillsatta folkhälsoutskott. Kommuner och landsting har ökat det lokala tvärsektoriella samverkansarbetet mellan kommuner, landsting och övriga aktörer inom folkhälsoområdet. Det finns en mängd frivilligorganisationer som bedriver ett betydelsefullt arbete inom området med bidrag från antingen stat, kommun, landsting eller privata intressenter. Idrottsrörelsen med sina mer än 20 000 föreningar samt andra frivilligorganisationer är en viktig resurs i samhällets folkhälsoarbete. När det gäller alkohol-, narkotika- och tobaksområdet är det främst polis och tull m.fl. som genom sina insatser minskar tillgången på narkotika, svartsprit och smuggelcigaretter. De förebyggande insatserna som utförs av kommuner, landsting och länsstyrelser samt frivilliga organisationer är också mycket betydelsefulla. Det pågår många insatser inom flera politikområden i syfte att främja människors psykiska hälsa. Den arbetslivsrelaterade ohälsan, som till stor del yttrar sig i psykisk ohälsa, har uppmärksammats i regeringens 11-punktsprogram för ökad hälsa i arbetslivet som presenterades i budgetpropositionen . Programmet innehåller bland annat medel till försöksverksamheter för att minska ohälsan i den offentliga sektorn. Slutbetänkandet från utredningen om en handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet överlämnades till regeringen (SOU 2002:5). I betänkandet konstateras att det är i samspelet mellan individ och arbetsplats som ohälsan kan bekämpas. Inom ramen för den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149) får kommuner och landsting ett tillskott på för utveckling av hälso- och sjukvården, som bl.a. skall användas till ett tidigare och bättre stöd för barn, ungdomar och äldre med psykisk ohälsa. fattade beslut om en proposition om elevhälsa (prop. 2001/02:14). I propositionen föreslår regeringen att ansvaret för förskoleklassens hälsovård skall överföras från landstingens barnhälsovård till kommunernas skolhälsovård. Regeringen föreslår också att elevhälsa görs till ett eget verksamhetsområde där skolhälsovård, elevvård och specialpedagogiska insatser ingår. Staten har genom ekonomiskt stöd till kommuner, landsting och frivilliga organisationer bidragit till att stärka det hiv/aids-preventiva arbetet lokalt och regionalt. Från det under utgiftsområde 25 uppförda anslaget 48:2, Särskilda insatser i vissa kommuner och landsting, har särskilda medel tillfälligt utgått för hiv/aids-pre- ventivt arbete i storstadsregionerna. När det gäller insatser för att minska ojämlikheten i hälsa startade ett nätverkscentrum för forskning om ojämlikhet i hälsa, CHESS (). Centret finansieras av , och för arbetsliv och socialvetenskap (FAS). Inom storstadspolitiken, som syftar till att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för tillväxt och att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen, är ett av delmålen att folkhälsan skall förbättras. En mängd åtgärder har direkt bäring på att förbättra folkhälsan. Satsningen genomförs tillsammans med sju kommuner i storstadsregionerna och omfattar 24 stadsdelar. När resultatbedömningen görs på politikområdesnivå kan konstateras att måluppfyllelsen inom folkhälsoområdet nåtts i det avseendet att folkhälsan generellt sett har förbättrats. Denna utveckling redovisades bl.a. i . Förbättringarna i hälsa kan mätas bl.a. genom ökad medellivslängd och lägre dödlighet. Minskningen av dödligheten, och därmed den ökade medellivslängden, beror främst på att dödligheten i hjärt- och kärlsjukdomar har minskat. Dödligheten minskar således för nästan alla socioekonomiska grupper, utom för kvinnor i okvalificerade arbetaryrken. längd ökar snabbare än kvinnors vilket har gjort att skillnaden mellan kvinnors och mäns medellivslängd minskar. Kvinnor lever längre än män. Om utgångspunkten för bedömningen i stället tas i hälsoproblem och sjukdomar blir bilden något annorlunda. Den stadiga ökningen av livslängden har t.ex. inte medfört någon ökning av antalet friska år, dvs. år med full hälsa enligt SCB:s hälsoindex. Snarare kan man skönja en svag nedgång av antalet år med full hälsa för både kvinnor och män, men nedgången är tydligare för kvinnor. En anmärkningsvärd försämring har skett i befolkningen vad gäller psykisk ohälsa i form av ängslan, oro, ångest och sömnbesvär. Försämringen har skett i samtliga åldersgrupper , men den största ökningen har skett i de yngre åldersgrupperna, dvs. bland barn och ungdomar, särskilt unga kvinnor, samt bland kvinnor i yrken med låga utbildningskrav. Ökningen av sjukfrånvaron sista år har satts i samband med dessa symptom, men ökningen av besvären har pågått . ökade andelen långtidssjukskrivna med psykiska sjukdomar kraftigt; från . Långtidssjukskrivna definieras i detta sammanhang som personer som varit sjukskrivna i minst . De vanligaste besvären utgörs av depressioner, ångesttillstånd och stressreaktioner. fortsatte andelen med psykiska sjukdomar att öka och utgjorde av de långtidssjukskrivningar som påbörjades . Ökningen var kraftig bland kvinnorna, för vilka andelen steg från 2001. Det finns förmodligen ett samband mellan 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 den försämrade psykiska hälsan och de negativa förändringar i den psykosociala arbetsmiljön som har rapporterats . Det bör påpekas att antalet sjukskrivna ökar för alla typer av sjukdomar, men att ökningen är störst för psykiska sjukdomar. Tabell 5.2 Andelen långtidssjukskrivna med olika diagnoser och 2001 (procentuell fördelning) Källa: RFV Redovisar 2002:3. Målet att minska ojämlikheten i hälsa har inte uppfyllts. De sociala skillnaderna i hälsa är fortfarande påtagliga och förefaller inte ha minskat . Skillnaderna i dödlighet ligger kvar på samma nivåer som . Riskerna för arbetare att avlida jämfört med tjänstemän är särskilt omfattande i dödsorsaker föranledda av kranskärlsjukdom, lungcancer, alkoholskador och självmord. Det skall dock tilläggas att svenska kvinnor och män i arbetaryrken har den lägsta dödligheten bland motsvarande yrkesgrupper i hela . Vidare har lågutbildade betydligt fler hälsoproblem än högutbildade. Socialbidragstagare, barn till missbrukare och psykiskt sjuka löper större risk än andra att bli sjuka eller skadade. Ensamstående föräldrar har sämre hälsa än sammanboende föräldrar och barn till ensamstående föräldrar löper större risk än barn till sammanboende att bli sjuka eller 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 skadas, framför allt när det gäller psykisk ohälsa, drogrelaterade diagnoser och självmord. En stor del av den förhöjda förekomsten av ohälsa verkar kunna förklaras av ekonomiska och sociala förhållanden. De könsrelaterade skillnaderna i hälsa är omfattande. Traditionella val inom den medicinska forskningen av teorier och forskningsämnen, frågeställningar och metoder samt bearbetning och tolkning av resultat har lett till att en rättvisande bild av kvinnors hälsa inte har getts. som kvinnor lever än män uppvisar de fler symptom på sjuklighet. Kvinnor uppsöker sjukvård i betydligt större utsträckning än män men avstår oftare än män på grund av kostnaderna. Kvinnor står för en större del av läkemedelskonsumtionen och utnyttjar sjukförsäkringssystemet mer än män. Flera studier visar att personer som har invandrat till har sämre hälsa än genomsnittsbefolkningen i . Det kan bero på att de på olika sätt befinner sig i utsatta situationer, inte minst med avseende på sociala och materiella villkor. Det kan t.ex. handla om upplevelse av diskriminering, förmåga att tala och förstå svenska och, inte minst, erfarenheterna som har legat till grund för själva migrationen. För flyktingar är orsaken till migrationen ofta traumatiska upplevelser i samband med krig, konflikter, förföljelse och tortyr. Även förhållanden i hemlandet påverkar invandrares hälsa. Studier visar också att precis som för svenskfödda förekommer stora hälsoskillnader mellan könen. Kunskapsunderlaget om livssituationen och hälsoläget för homo-, bi- och transsexuella är mycket begränsat, men tyder på att hälsan i dessa grupper är sämre än hos heterosexuella. I har endast enstaka studier gjorts där sexuell läggning kopplats till hälsoaspekter, såsom upplevelse av psykisk ohälsa eller alkoholbruk. Dessa undersökningar tyder bl.a. på att bruket av alkohol och droger ligger på högre nivåer bland homosexuella än i befolkningen generellt, att självmordstankar är betydligt vanligare bland homosexuella, och att en betydande andel av gruppen upplevt trakasserier, hot eller våld på grund av sin sexuella läggning. Alkoholkonsumtionen uppgick till ren alkohol per person som är , vilket är en ökning med . Konsumtionsökningen är resultatet av såväl en ökad försäljning på Systembolaget som en ökad införsel av alkohol från utlandet. Andelen ungdomar som ofta berusar sig fortsätter att öka och andelen som aldrig berusar sig minskar. Flickornas andel av den totala alkoholkonsumtionen har ökat kraftigt sett i ett längre tidsperspektiv. Den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador och inrättandet av kommittén för att genomföra handlingsplanen har lett till en ökad aktivitet på alkoholområdet. Flera nationella och regionala projekt har initierats och regionala konferenser har hållits över hela landet för att presentera handlingsplanen och för att få i gång lokala aktiviteter på området. Ett stort antal kommuner har anställt samordnare av de projektmedel som länsstyrelserna fördelat. har fått regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera de olika insatserna som följer av handlingsplanen. Från flera länder i kommer rapporter om en positivare inställning till droger bland ungdomar och en viss ökning av missbruket. Samma tendens finns också i . Även om förändringen på intet sätt är dramatisk är den ändå värd att ta på allvar. Enligt () som genomför skolvaneundersökningar har narkotikaanvändningen bland ungdomar i årskurs 9 ökat successivt . Enligt en kartläggning av det tunga missbruket som CAN genomfört har också det tunga missbruket ökat då den förra kartläggningen gjordes. Trots den positivare inställningen till droger i vissa ungdomsgrupper visar tillgängliga undersökningar på att en överväldigande majoritet av svenska folket inte befattar sig med någon form av narkotika. Det finns också en bred folklig och politisk uppslutning kring en restriktiv narkotikapolitik. Någon legaliseringsdebatt liknande den som finns i flera andra europeiska länder förekommer inte i . är ett av få länder i som uppnått WHO:s mål på tobaksområdet, dvs. att av befolkningen skall vara rökfri 2000. Rökningen har i minskat bland såväl kvinnor som män, men minskningen har varit mer påtaglig bland män. Tobak är fortfarande den enskilt största hälsorisken och en av orsakerna till skillnaderna i hälsa. Tobakskonsumtionen minskar mest i mer gynnade socioekonomiska grupper, men förblir fortsatt utbredd i mindre gynnade grupper. är det de välutbildande och de med god inkomst som är rökfria, medan de som saknar arbete eller är lågutbildade röker. Den rökrelaterade sjukligheten och dödligheten har minskat bland män, men ökar bland kvinnor och i de mindre gynnade socioekonomiska grupperna. Lungcancer är det tydligaste exemplet där trenden nu är vikande för män när det gäller dödlighet, medan den fortfarande ökar för kvinnorna. Den nedgång i rökningen bland ungdomar som skedde bromsades upp . Om det därefter skett en ökning av rökningen är svårt att avgöra. Det är fler flickor än pojkar som röker medan det omvända gäller för snusning, som är ovanligt bland flickor. Försäljningen av snus har ökat stadigt . svensk forskning visar att drygt en procent av befolkningen i åldern och som bodde i kan klassificeras som akuta problemspelare och ytterligare drygt en halv procent kan klassas som troliga patologiska spelare. Någon ytterligare prevalensstudie är ännu inte gjord varför det är osäkert hur stor andelen spelberoende är . Dock har den totala omsättningen på spel ökat, antalet spelformer har ökat, tre nya kasinon har tillkommit, utländska spelarrangörer har etablerat sig via Internet och vinsttak och utdelningar har höjts. Detta talar för att problemen med spelberoende sannolikt inte har minskat. Verksamhetsområde Smittskydd och hälsoskydd Det epidemiologiska läget avseende smittsamma sjukdomar följs upp genom den rapportering av inträffade sjukdomsfall som görs till enligt smittskyddslagen och via frivillig rapportering. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 komsten av smittsamma sjukdomar allmänt sett varit tämligen oförändrad och inte heller uppvisade den epidemiologiska situationen några dramatiska förändringar. I förhållande till många andra länder är läget i gott beträffande flertalet av de allvarliga smittsamma sjukdomarna. Spridningen av hiv/aids i har kunnat hållas på låg nivå. Tidiga insatser i samband med epidemins utbrott och ett brett och väl samordnat folkhälsoarbete har bidragit till att antalet hiv/aids-fall i fortfarande ligger lågt. rapporterades 277 nya fall av hiv, vilket är en ökning i förhållande innan. Det finns dock ingen entydig förklaring till ökningen. Tvärtom är ökningen fördelad över alla smittvägar utom gruppen män som har sex med män. Inga tecken syns heller på att sjukdomen sprids i allt yngre åldrar. Den ökning av antalet rapporterade fall av hivinfektion som skedde har däremot inte fortsatt . Klamydia har fortsatt att öka och en ökning av antalet anmälda fall av syfilis och gonorré har också skett. Detta beror till en del på en ökad inhemsk spridning men även på att antalet människor som smittats utomlands ökar. har den återkommande befolkningsbaserade undersökningen Allmänhetens vanor och hiv/aids kunskaper, attityder och beteenden 19892000 som genomförs av FHI presenterats. Undersökningen visar att allmänhetens kunskaper om hiv/aids är goda men att det har skett en viss förändring i attityder och beteenden bl.a. när det gäller ett ökat antal tillfälliga sexualpartners och minskad kondomanvändning i vissa åldersgrupper. Bakterier som utvecklat resistens mot antibiotika har blivit ett mycket stort problem runt om i världen. Även om tecken finns på en oroande utveckling också i uppfattas den inhemska situationen som bättre än i många länder. Import av resistenta stammar av personer från länder med högre förekomst sker kontinuerligt. har det bl.a. skett en kraftig ökning av antalet fall av Meticillinresistenta Staphylococcus aureus (MRSA). En del av denna ökning beror troligen på att insatserna för att identifiera riskpatienter förbättrats men siffrorna indikerar ändå en pågående spridning av resistenta bakterier i landet. Några totalresistenta bakterier har inte upptäckts i , varför någon typ av antibiotikabehandling finns för 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 praktiskt taget alla bakterier som orsakar vårdrelaterade infektioner. Arbetet med antibiotikaresistensproblematiken har lett till att frågan kommit i fokus och därigenom har medvetenheten om problematiken ökat påtagligt. T.ex. har intresset för att förbättra hygienrutiner inom vård och barnomsorg ökat. Antibiotikaanvändningen i öppenvård har minskat trots att försäljningen av andra läkemedel ökat. har det skett en viss minskning av vaccinationstäckningen i landet. Minskningen har dock ännu i de flesta fall varit obetydlig ur folkhälsosynpunkt. vaccineras av alla barn för mässling, påssjuka och röda hund och för difteri, stelkramp och kikhosta. Det förekommer dock kommuner och skolor där täckningen fallit under en acceptabel nivå, vilket gör att risken för utbrott av dessa sjukdomar ökar drastiskt. efter terrorattacken i påvisades fall av mjältbrand på några ställen i . En oro spred sig i över brev med oklar avsändare. Breven i ledde till ett betydande merarbete för myndigheter på såväl nationell som lokal och regional nivå. I detta arbete löste smittskyddsläkarorganisationen i landstingen sina uppgifter på ett utmärkt sätt. Den tillsynsverksamhet som har bedrivit över smittskyddsverksamheten i landstingen har allmänt visat att smittskyddsarbetet fungerar väl, men att det i alla landsting finns utrymme för förbättringar. Arbetet med utbrott och uppföljningar av anmälningar av samhällsfarliga sjukdomar sker i de flesta fall på ett väl fungerande sätt. Generellt gäller dock att det preventiva arbetet tenderar att bli eftersatt i de landsting där resurserna för smittskyddet är tilltagna i underkant. I Miljöhälsorapport ges en aktuell översikt över de viktigaste miljörelaterade riskfaktorerna samt hur dessa påverkar befolkningens hälsa. Trots att miljön i flera avseenden blivit renare och den miljörelaterade ohälsan därmed sannolikt minskat kvarstår många problem och nya tillkommer. Dessutom har ny kunskap medfört att bedömningen av vissa riskfaktorer skärpts. Ett exempel på detta är synen på ohälsa orsakad av luftföroreningar. Be- hovet av åtgärder bedöms fortfarande vara stort för riskfaktorer som luftföroreningar, buller, svårnedbrytbara miljöföroreningar (t.ex. dioxi- ner och PCB), vissa tungmetaller och miljötobaksrök. När det gäller hälsoutvecklingen under 1990- talet kan konstateras att den generellt sett förbättrats vad gäller framför allt längre medellivslängd och minskad dödlighet i sjukdomar och skador. Det är dock oroande att den psykiska ohälsan har försämrats. Dessutom kvarstår betydande skillnader i ohälsa mellan olika grupper i befolkningen. Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) har uppmärksammat homosexuella ungdomars hälsosituation. Regeringen har för avsikt att initiera en undersökning om homo- och bisexuella ungdomars hälsa med förslag till åtgärder som kan förbättra deras levnadsvillkor. Ökningen av sjukskrivningar och förtidspensioner inger oro ur ett folkhälsoperspektiv. Den stora ökningen av långtidssjukskrivningarna utgörs till större del av kvinnor. Dessa svarar för av de långvariga sjukskrivningarna, definierat som sjukskrivningar eller längre. Regeringen anser att det är av stor vikt att folkhälsoarbetet framöver prioriteras både på nationell, regional och lokal nivå. Den nya nationella folkhälsopolitiken är ett steg i den riktningen. Regeringen bedömer att de insatser som genomförts inom alkoholområdet har fungerat bra och varit nödvändiga för att få igång en aktiv process. Den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador har mottagits väl, har kommit igång ordentligt med sitt arbete och de som disponeras för handlingsplanens genomförande innebär en viktig stimulans framför allt för det lokala och regionala alkoholskadeförebyggande arbetet. Detta är viktigt också mot bakgrund av att vi i kan konstatera en ökad total konsumtion av alkohol. Även internationellt och på europeisk nivå har olika framgångsrika initiativ tagits och viktiga beslut fattats framför allt inom EU som har lyft upp alkoholfrågan som en folkhälsofråga på den europeiska dagordningen. beslut att uppdra åt att arbeta fram en alkoholstrategi inom EU är ett viktigt beslut för det fortsatta europeiska folkhälsopolitiska samarbetet. En ökning av narkotikaanvändningen bland ungdomar och ett ökat tryck från många länder att liberalisera narkotikapolitiken kräver intensifierade insatser på narkotikaområdet. Den nuvarande narkotikapolitikens inriktning ligger fast. Den nationella narkotikapolitiska handlingsplanen utgör därför ramen för en samlad nationell . Handlingsplanen omfattar hela det narkotikapolitiska området och inkluderar såväl utbudssom efterfrågedämpande åtgärder. Det internationella samarbetet inom FN, och EU har förbättrat möjligheter att kontrollera den illegala narkotikahandeln genom ett förbättrat samarbete mellan olika länders polis- och tullmyndigheter. Även när det gäller insatser som syftar till att minska efterfrågan av narkotika har det internationella samarbetet utvecklats. Det är angeläget att också fortsättningsvis har en framträdande roll i det internationella samarbetet för att kraftfullt driva frågan om ett narkotikafritt samhälle. har den svenska tobakspolitiken gradvis skärpts. Tobakslagen har stramats upp, såväl avseende reklambegränsningar som produktreglering samt avseende frågor som rör rökfria miljöer och passiv rökning. Åtgärder såsom exempelvis tobakspreventivt arbete inom vården och på arbetsplatserna har bidragit till att attityderna gentemot rökning påtagligt förändrats. Sammantaget har ovanstående lett till att har nått WHO:s mål att av befolkningen är rökfri. är dock tobak den största enskilda riskfaktorn för hälsan. Trots att har nått WHO:s mål har ungdomars användning av tobak, såväl av snus som cigaretter visat tendenser att öka. Detta har ännu inte kunnat verifieras med säkerhet, men signalerna bör tas på allvar. Tobaksanvändningen varierar också påtagligt mellan olika grupper i samhället. Tobak är också en priskänslig vara och en av de viktigaste förändringarna är den ökade försäljningen av lågpris- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 cigaretter som omfattar av marknaden för cigaretter. Regeringen lägger stor vikt vid det internationella samarbetet på tobaksområdet och prioriterar bl.a. arbetet med att utveckla och anta en ramkonvention för tobakskontroll inom WHO. Spelmarknaden fortsätter att expandera. Fler spelformer etableras, konkurrensen hårdnar med Internet som spelarena, där flera utländska speloperatörer agerar. Mer än 7 000 värdeautomater har placerats ut på restauranger och bingohallar runt om i och är den spelform som omsätter mest pengar. Den totala omsättningen ökar och är . I takt med detta ökar också behovet av att ta hänsyn till de människor som fastnar i ett spelberoende och framför allt att vidta åtgärder som har preventiv effekt. Även i ett jämlikhetsperspektiv bör man beakta att hushåll med låga inkomster spenderar så stor andel av sin disponibla inkomst på spel som höginkomsttagare. Marknadsföringen av spel är fortfarande mycket omfattande. Den kartläggning som Lotteriinspektionen gjort av marknadsföringen av spel i visar att spelbranschen satsar mer än per dag på att marknadsföra spel. Av bland annat dessa skäl har regeringen givit i uppdrag att ta fram ett handlingsprogram mot spelberoende. Uppdraget skall redovisas . Verksamhetsområde Smittskydd och hälsoskydd När det gäller smittskyddsområdet medför bl.a. människors alltmer omfattande resande, den ökade invandringen och handeln med livsmedel över gränserna att infektionssjukdomar som blossar upp i en del av världen har mycket större spridningspotential . Nya allvarliga infektionssjukdomar har uppträtt eller kunnat identifieras. har redan kända sjukdomar återuppstått, uppträtt i nya regioner eller uppträtt på ett förändrat sätt.