prop · GP03100 · 2002-04-15 00:00:00 — Detta anslag minskas med ytterligare för att finansiera ökningen av anslaget 42:5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar. Effekterna av finansieringsåtgärden är att ett begränsat antal mindre projekt inom livsmedelsområdet inte kan tilldelas resurser under innevarande år. 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att finansiera ökade utgifter inom detta och andra utgiftsområden minskas anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur med . Minskningen påverkar inte genomförandet av miljö- och landsbygds- programmet som löper 2006, eftersom anslagssparande från den tidigare programperioden finns att tillgå. 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Förskottsutbetalningar av medel från ramanslaget 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur får göras till beslutade projekt som drivs av ideella föreningar, lokala kooperativ (ekono- miska föreningar), allmännyttiga stiftelser eller lokala utvecklingsgrupper. Skälen för regeringens förslag: I samband med genomförandet av strukturfondsprogrammen i har det framkommit att vissa typer av projektanordnare, t.ex. ideella föreningar och lokala kooperativ, har haft svårigheter med att starta och driva verksamheten på grund av svag likviditet. Regeringen beslutade därför om en försöksverksamhet med förskotts- utbetalningar av medel från olika strukturfonder för projekt beslutade inom mål- programmen samt gemenskapsinitiativen. Mot bakgrund av erfarenheterna av program- mens genomförande och försöksverksamheten med förskottsutbetalningar anser regeringen det angeläget att möjligheten till förskottsutbetalningar kvarstår. Förskottsut- betalningar bör således få göras till beslutade projekt som drivs av ideella föreningar, lokala kooperativ (ekonomiska föreningar), allmän- nyttiga stiftelser eller lokala utvecklings. I vill- koren ingår en beloppsgräns för förskottsut- betalningar och krav på prövning av projektens ekonomiska bärkraft. 38:20 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 38:20 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att finan- siera ökning av utgifterna under ett annat utgiftsområde minskas anslaget 38:20 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. med . Allmänna bidrag till kommuner 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting minskas med . Anslaget får även användas för att bistå kom- muner som haft betydande kostnader till följd av översvämningar . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting minskas med för att finansiera ökningen av utgifterna inom andra utgiftsområden. Ett antal kommuner, som drabbades av översvämningar , har redan erhållit stöd. drabbades ytterligare några kommuner av översvämningar. Regeringen bör också ha möjlighet att besluta om ersättning till sådana kommuner som inte redan erhållit stöd och som drabbades av översvämningar . Utan ett sådant stöd finns det risk för att verksamheten i berörda kommuner påverkas negativt. Regeringen bedömer att högst av anslaget behöver användas för att bistå kommuner, som har haft betydande kostnader till följd av översvämningarna . 91:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett obetecknat anslag på 20 . Regeringens förslag: Anslaget 91:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting ökas med 2 . Finansiering sker genom att den utjämningsavgift som kommuner och landsting betalar in till staten ökar i motsvarande omfattning. Skälen för regeringens förslag: Det kommunala utjämningssystemet syftar till att ge kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förut- sättningar. Detta sker genom en utjämning för skillnader i skatteunderlag (inkomstutjämning) och för strukturellt betingade kostnadsskillnader (kostnadsutjämning). Utgifterna för utjäm- ningsbidraget belastar anslaget 91:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting. Inkomsterna från den utjämningsavgift kom- muner och landsting betalar till staten redovisas på statsbudgetens inkomstsida. Systemet är i princip självfinansierat och statsbudgetens saldo påverkas därmed inte. Storleken på utjämningsbidraget respektive utjämningsavgiften fastställs slutligt under budgetåret, varför avvikelser kan förekomma i förhållande till det av beslutade anslaget. De definitiva beräkningarna av Statis- tiska centralbyrån avseende visar att omslutningen i utjämnings blir högre än vad som beräknades i budgetpropositionen . Orsaken är främst nominella ökningar av skatteunderlaget samt att skillnaden i skatte- underlaget per invånare hos kommuner och landsting har ökat. Höjningen av utjämningsbidraget skulle kunna motivera en beräkningsteknisk upp- räkning av utgiftstaket med innevarande år. Regeringen avser att behandla tekniska justeringar i ett sammanhang och återkommer därför med en samlad bedömning i budgetpropositionen (se även avsnitt 4.1.1). 8.1Beslutade och aviserade reformer nationella handlingsplanen för vården. har varit förhållandevis gynnsamma för den kommunala ekonomin, med god tillväxt, ökad sysselsättning och ökade kommunala skatteintäkter. För att värna kvaliteten i skolan, vården och omsorgen och för att minska behovet av att höja kommunalskatterna, har nivån på statsbidragen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2002 höjts med efter 1996. I detta belopp ingår bl.a. som är kopplade till den Tabell 8.1 Tillskott 19972004 med handlingsplanen höjs det generella stats- bidraget till kommuner och landsting med ytterligare . Vidare ingår den särskilda satsningen för att förbättra tillgängligheten till behandling inom sjukvården i form av ett särskilt statsbidrag till landstingen på , varav 2002 och 2003 finansieras inom utgiftsområdet (anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting). års ekonomiska vårprop. års ekonomiska vårprop. års ekonomiska vårprop. - ökad tillgänglighet inom sjukvården därav finansiering inom utg.omr. - överföring till utg.omr. 1Från och med 2002 ingår även de medel som tillförs vården i samband med minskningen av försvaret. 2Omfattar den första vårdmiljarden () samt en tillfällig höjning av bidraget till särskilda insatser om . 3Bidrag till kvalitetssäkring i förskolan under utgiftsområde 16. 4Bidrag till personalförstärkningar inom skolan under utgiftsområde 16. 5Överföring till utgiftsområde 11 för att möjliggöra utbetalning till kommuner av socialbidragskostnader avseende 2002 för vissa flyktingar. 2001/02:95. Ytterligare tillförs utgiftsområdet och 2004 vardera året riktade till kommuner och landsting med befolk- ningsminskning. Till detta kommer vissa tillskott till kom- muner och landsting inom andra utgiftsområden samt ca 19992002 i form av extra skatteintäkter, genom att de som samtliga inkomsttagare tidigare betalat i statlig inkomstskatt dessa år tillfaller kommuner och landsting. Bedömningar av kommunsektorns finansiella utveckling och resultatutvecklingen i kommuner och landsting redovisas i avsnitten 8.2 och 8.3. Mot bakgrund av konjunkturavmattningen har regeringen föreslagit ett tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting (prop. 2001/02:95). Därigenom ges dessa möjlighet att upprätthålla sysselsättningen och tidigarelägga nyanställningar. Som en följd av detta kan kommunernas och landstingens verksamheter stärkas som en ökning av arbetslösheten motverkas. Stödet består av två delar (ett generellt sysselsättningsstöd och ett nyanställningsstöd) och beräknas sammanlagt uppgå till . Beloppet tillgodogörs kommuner och landsting genom krediteringar av deras skatte- konton. Åtgärder för att stärka kommuner och landsting med befolkningsminskning För kommuner och landsting med en kraftig befolkningsminskning införs ett särskilt stats- bidrag med (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118). Medlen tillförs anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting inom utgifts- område 25 Allmänna bidrag till kommuner. En del av bidraget, , fördelas endast till kommuner och efter generella principer där ersättning lämnas med ett enhetligt belopp per invånare för varje procents befolk- ningsminskning utöver . Cirka 100 kommuner kommer därmed att få ytterligare statsbidrag. Den andra delen av bidraget, , lämnas efter ansökan och skall främja samverkan mellan kommuner och mellan Dessutom har ytterligare avsatts för detta ändamål . Därigenom främjas åtgärder som underlättar erforderliga omställningar och skapar förut- sättningar för en bättre utveckling i berörda kommuner och landsting. I propositionen Förändringar i kommunkonto- systemet (prop. 2001/02:112) föreslår reger- ingen att det införs en statlig finansiering av systemet. Från kommunkonto- systemet utbetalas ersättningar som kompen- serar kommuner och landsting för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet. finansieras systemet genom att kommuner och landsting betalar avgifter till systemet. I propositionen föreslås även vissa bestäm- melser som möjliggör kontroll och omprövning m.m. i systemet. Förändringen av finansieringen skall vara kostnadsneutral. I samband med den förändrade finansieringen av systemet kommer en pre- liminär reglering att göras i budgetpropositionen genom att det generella statsbidraget sänks med ett belopp motsvarande den avgift kommuner och landsting betalar 2002. En slutlig reglering görs i budgetpropositionen . Det statliga utgiftstaket kommer att justeras i motsvarande grad i samband med dessa regleringar. Utgångspunkten för den nya finansieringsmodellen är att kommuner och landsting även fortsättningsvis skall bära kostnaden för mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet. Uttagen från kommunkonto- systemet kommer därför att beaktas i samband med den årliga bedömningen av nivån på de generella statsbidragen. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . 8.2Utvecklingen i den kommunala sektorn Regeringen överlämnar med denna proposition en skrivelse till om utvecklingen i den kommunala sektorn (skr. 2001/02:102). Skrivelsen är ett underlag för en samlad bedömning av den finansiella utveck- lingen i kommuner och landsting samt av resursutnyttjandet och måluppfyllelsen i de kommunala verksamheterna. I det följande redo- visas en sammanfattning av skrivelsen. Det övergripande målet för den kommunala ekonomin är enligt kommunallagen att kom- muner och landsting skall ha en god ekonomisk hushållning i sin verksamhet. För kommunerna sammantaget har resultatet förbättrats . Lands- tingen redovisar dock fortfarande sammantaget ett negativt resultat. Även om den kommunala ekonomin har förbättrats finns det fortfarande kommuner och landsting som har problem med få kostnader och intäkter att gå ihop. Antalet kommuner och landsting som redovisar positiva resultat har ökat . Spridningen i resultatet mellan enskilda kommuner och landsting är dock stor. Cirka 2/3 av kommunerna och hälften av lands- tingen redovisar enligt preliminära uppgifter ett positivt resultat . Årets resultat påverkas även av extraordinära poster, t.ex. realisationsvinster och realisations- förluster, vilket kan försvåra jämförelser mellan åren och mellan delsektorerna. I tabell 8.2 redovisas resultatutvecklingen för kommunerna respektive landstingen exklusive extraordinära poster. Tabell 8.2 Resultat före extraordinära poster i kommuner och landsting 19962001 -6,5 -4,9 -2,8 -3,5 -4,0 -5,1 -5,1 -3,8 -3,4 Primärvårdens kapacitet bedöms som otillräcklig, vilket leder till problem med tillgänglighet, kvalitet och samordning. Brister förekommer även i samverkan mellan olika huvudmän inom sjukvården och mellan sjuk- vården och äldreomsorgen. Köerna i vården har ökat trots att produktionen har ökat. Utvecklingen av läkemedel har bidragit till att fler sjukdomar kan botas eller behandlas. De totala kostnaderna för hälso- och sjukvården uppgick till . Kostnaden för läkemedelsförmånen uppgick till . Andelen som erhåller äldreomsorg minskade , men har varit . Ökade resurser har främst använts till äldre med omfattande vårdbehov varför resurstillskottet inte syns i ett ökande antal eller ökande andel äldre som erhåller vård eller omsorg. Många kommuner har alltjämt brist på platser i särskilda boendeformer. Detta medför att personer som fått bifallsbeslut får vänta på verkställighet och att personer som bedöms ha behov får avslag på ansökningar om plats i särskilt boende. Kostnaderna för äldreomsorgen uppgick till ca , en ökning med . Länsstyrelsernas tillsyn visar att verksamheten för personer med funktionshinder behöver förbättras för att tillgodose den enskildes rätts- säkerhet och verksamhetens laglighet. Antalet icke verkställda domar och icke verkställda kommunala beslut ligger kvar på samma nivå som föregående år. Det är fortsatt brist på bostäder med särskild service. Kostnaderna för handikappomsorgen uppgick till . Såväl antalet bidragshushåll som kostnaderna för socialbidrag fortsätter att minska. Antalet biståndshushåll är tillbaka nivå. Även antalet hushåll med långvarigt social- bidragstagande har minskat. Den huvudsakliga orsaken bakom denna utveckling är det förbättrade arbetsmarknadsläget. Den genom- snittliga bidragstiden var 2000 oförändrad jämfört med (5,8 månader). Kostnaderna för individ- och familjeomsorgen uppgick till sammanlagt , varav avsåg ekonomiskt bistånd. Kostnaderna för det ekonomiska biståndet har minskat jämfört med . Behovstäckningen inom förskolan var god i större delen av landet . Antalet inskrivna barn var oförändrat jämfört med . Andelen inskrivna barn fortsätter emellertid att öka och uppgick , en ökning med en procentenhet jämfört med året innan. Avgiftsfinansieringsgraden inom förskolan fortsatte att öka och uppgick till 19 pro- cent för riket i genomsnitt. Den totala kostnaden för barnomsorgen upp- gick 2000 till , en ökning med jämfört med . Skola för barn och ungdom Förskoleklassen är en egen skolform för sex- åringar. Antalet inskrivna i förskoleklassen uppgick /02 till 99 013 barn. Antalet elever i /02 uppgick till 1 059 122. Andelen elever som går ut med behörighet att läsa ett nationellt program på gymnasieskolan uppgick våren . Andelen elever som fått godkänt i alla ämnen minskade till , jämfört med och . Kostnaden för uppgick till , en ökning jämfört med . Andelen elever som lämnar gymnasieskolan med slutbetyg minskade jämfört med och uppgick till . Av dessa hade behörighet för universitets- och högskolestudier, en ökning jämfört med . Kostnaden för gymnasieskolan uppgick till , en ökning med jämfört med . Antalet elever i särskolan fortsätter att öka. har antalet elever ökat jämfört med ca 10 procents ökning inom . Kostnaden för särskolan uppgick till , en minskning . Den gymnasiala vuxenutbildningen ökade kraftigt som en följd av kunskaps- lyftet. Omfattningen var som störst /99. Antalet studerande minskade /01 jämfört med föregående Under /01 slutförde av kursdeltagarna inom den gymnasiala vuxenutbildningen sina kurser. Kursavbrotten inom den gymnasiala vuxen- utbildningen har legat på ungefär samma nivå den senaste femårsperioden. Kostnaden för den kommunala vuxenutbild- ningen uppgick till , vilket var detsamma som 1999. 8.3.1Den finansiella utvecklingen i kommunsektorn Bedömningen av kommunsektorns finansiella utveckling baseras på de förutsättningar som redovisas i bilagan Svensk Ekonomi (bilaga 1). Till grund för beräkningarna ligger det preliminära utfallet från national- räkenskaperna . Prognosen för den kommunala sektorn görs med beaktande av balanskravet. Den genom- snittliga kommunala utdebiteringen antas i prognosen ligga kvar nivå. Tabell 8.3 Kommunsektorns finanser 1Statsbidrag redovisas i nationalräkenskaperna exklusive bidrag till utjämningssystemet och avgiften till det kommunala momssystemet och skiljer sig i och med det från statsbidragen i statsbudgeten. 2År 2002 byter vårdhögskolorna huvudman från landstingen till staten vilket påverkar utvecklingstalen. Den underliggande utvecklingen, exklusive denna effekt, uppgår till . Källor: och . Trots en fallande sysselsättning i den svenska ekonomin väntas kommunsektorns inkomster från skatter och statsbidrag stiga med , vilket är något mer än 2001. Den kraftiga ökningen 2001 och 2002 beror bl.a. på vissa tillfälliga effekter. Stora slutavräkningar på skatten och den s.k. 200-kronan, som kommuner och landsting tillfälligt erhåller, bidrar till ökningen. Till detta kan läggas bl.a. det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting. ökar inkomsterna långsammare. Den kommunala sektorns finansiella sparande, som varit negativt, var 2000 och 2001 åter positivt. Förbättringen beräknas till ca . Då de tillfälliga inkomsterna faller bort försämras det finansiella sparandet 20032004. Trots detta bedöms sektorn som helhet kunna redovisa ett positivt resultat samtliga prognosår. Under krisåren utvecklades den kommunala konsumtionsvolymen svagt, men har åter stigit. steg de kommunala konsumtionsutgifterna i volym. var volymökningen enligt det preliminära utfallet från nationalräkenskaperna. byter vårdhögs- kolorna huvudman från landstingen till staten vilket påverkar konsumtionsutvecklingen. Exkl- usive denna effekt ökar konsumtionen 2002. Regeringen återkommer med en bedömning av den finansiella utvecklingen i den kommunala sektorn i budgetpropositionen . Tabell 8.4 Årets resultat i kommuner och landsting -4,4 -2,1 -0,9 2Avser 256 av 289 kommuner Kommunerna redovisar 2001 preliminärt extraordinära intäkter på och extraordinära kostnader om . Därmed förbättras resultatet med . I normalfallet skall endast extraordinära kostnader beaktas i samband med att kommunen eller bedöms ha uppfyllt balanskravet. I vissa fall kan dock s.k. synnerliga skäl åberopas för att inte återställa det egna kapitalet. I regel budgeterar kommuner och landsting inte extraordinära poster. Åren 20022004 utvecklas resultat enligt budgetar och planer i positiv riktning för både kommuner och lands- ting. Kommunerna räknar dock med en resultatförsämring . Kommunsektorns finansiella sparande utgör en del av den offentliga sektorns finansiella sparande och är därmed av betydelse för de offentliga finansernas saldomål. Vid bedömningar av kommunsektorns möjligheter att tillgodose de krav som ställs på de kommunala verksamheterna är resultat- utvecklingen av avgörande betydelse. Det kommunala balanskravet innebär att ett 8.3.2Utvecklingen i enskilda kommuner eventuellt negativt resultat skall hämtas in inom Hur årets resultat, dvs. inklusive extraordinära kostnader och intäkter, utvecklas 20012004 enligt budgetar och planer från kommuner och landsting, redovisas i tabell 8.4. 2004 avser resultatutvecklingen för kommunerna de 256 kommuner av totalt 289 som lämnat uppgifter. Resultatutvecklingen visar att kommun- sektorn som helhet klarar balanskravet. Den demografiska utvecklingen bedöms kräva en konsumtionsökning med . De kommunala inkomsterna ger därutöver ett visst utrymme för kvalitetsförbättringar vid oförändrat skatteuttag. Resultatet för enskilda kommuner och landsting visar på stora skillnader. För att komma tillrätta med underskotten behöver flera kommuner och landsting genomföra omstruk- tureringar av verksamheten. Sådana åtgärder medför i regel att tillfälliga kostnader uppkommer, t.ex. åtgärder för att komma till rätta med personalöverskott. mellan kommuner och mellan landsting kan vara ett sätt att hantera problem. 8.4Statsbidragen till kommuner och landsting Det instrument som staten har för att påverka det finansiella utrymmet för sektorn som helhet är i första hand det generella statsbidraget till kommuner och landsting inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. I utgifts- området ingår även ett bidrag för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Förutom tillskott påverkas nivån på det generella statsbidraget även av ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn. Exkluderas sådana regleringar har statsbidragen höjts med i förhållande till nivå. 8.4.1Beräkning av ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner omfattar ramen för utgiftsområdet , varav avser generellt statsbidrag till kommuner och landsting, bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting och utjämningsbidrag till kommuner och landsting. Utjämningsbidraget motsvaras av en lika stor utjämningsavgift som kommuner och landsting betalar tills staten. Åren 20022004 ingår även ett bidrag om för ökad tillgänglighet i vården i utgiftsområdet. I tabell 8.5 redovisas en beräkning av utgiftsområdesramen för 2002-2004 med beak- tande bl.a. av förslag i tilläggsbudget . Tabell 8.5 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2002-200 inom andra utg.omr. minskas beräknade resur- ser för utgiftsområdet med ca (exkl. utjämningsbidraget), bl.a. till följd av tidigare beslut som påverkar kommuners och landstings skatteintäkter. upphör inkomst- prövningen av änkepensionen, vilket innebär att kommunernas och landstingens skatteintäkter ökar med ca . Det generella statsbidraget minskas därför med motsvarande belopp . För att finansiera ökningar inom andra utgiftsområden minskas ramen för utgifts- område 25 Allmänna bidrag till kommuner (anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting) med 2002 och 2003. Regeringen har beslutat om riksnormen för socialbidrag . Till grund för beslutet låg ett förslag från som bl.a. innebar vissa standardförbättringar för barn- familjer. underlag grundar sig på konsumtionsförändringar och därmed motiverade standardförbättringar. Beslutet om riksnormen har således inneburit en anpassning till en skälig levnadsnivå för barn som lever i socialbidragshushåll. Regeringen anser att det i detta fall är rimligt att kompensera kommunerna. tillförs kommunerna betydande resurser genom det tillfälliga sysselsättningsstödet och de får därmed anses kompenserade innevarande år genom detta stöd. När det gäller kompensationen och framåt avser regeringen att återkomma i budgetpropositionen . Enligt tidigare beslut tillförs utgiftsområdet . Av dessa medel avser en förstärkning av hälso- och sjukvården och kompensation för kostnadsökningar till följd av införandet av en allmän förskola för 4- och 5- tillförs utgiftsområdet ytterligare avseende en fortsatt förstärkning av hälso- och sjukvården. I samband med den förändrade finansieringen av kommunkontosystemet kommer en prel- iminär reglering att göras i budgetpropositionen genom att det generella statsbidraget minskas 2003, vilket motsvarar den avgift kommuner och landsting betalar till kommunkontosystemet 2002. Denna reglering har inte beaktats i tabell 8.5 För stöd till kommuner för kostnader till följd av översvämningar har reserverats, varav beviljats i bidrag. Regeringen föreslår i denna proposition på tilläggsbudget att ytterligare medel från anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting får användas för detta ändamål. Regeringen bedömer att ytterligare högst kommer att behövas. Utredningen för en fortsatt utveckling av en databas m.m. överlämnade betänkandet ! med förslag till en databas som beskriver ekonomi och verksamhet. Betänkandet har remissbehandlats. Remis- svaren finns tillgängliga i (dnr Fi2001/3819). Regeringen avser att tillkalla en kommitté (råd) med uppgift att administrera och vidareutveckla databasen.