prop · GQ031 · 2002-10-08 00:00:00 — Anslaget 6:3 Funktionen Civil ledning minskas med och anslaget 6:21 Civilt försvar minskas med . Skälen för regeringens förslag: Enligt riksda- gens beslut har in- rättats (prop. 2001/02:158, bet. 2001/02:FöU10, rskr. 2001/02:261). Anslaget 6:19 behöver ökas med eftersom myndigheten tagit över utgifter för lokaler på från . Funktionen Civil ledning minskas med motsva- rande belopp. Utgifter på för informa- tionsverksamhet, som beräknats under anslaget 6:21 Civilt försvar, avser förvaltnings- uppgifter som utförs av Krisberedskapsmyndig- heten och som därför i fortsättningen skall be- räknas under anslaget 6:19 Krisberedskapsmyn- digheten. Sammantaget bör alltså anslaget 6:19 Anslaget 6:21 Civilt försvar minskas med för att finansiera ök- ningen med av Krisbered- skapsmyndighetens anslag och för att finansiera ökningen av anslaget 7:3 Ersättning för verksam- het vid räddningstjänst m.m. 7:3 Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 7:3 Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Enligt rädd- ningstjänstlagen (1986:1102) har en kommun vid stora kostnadskrävande räddningsinsatser rätt till viss ersättning från staten för den del av räddningstjänstkostnaderna som överskrider självrisken. Regeringens bedömning är att kommer att behövas för detta ändamål . Anslaget 7:3 Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. behöver därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 6:21 Civilt försvar mins- kas med motsvarande belopp. 9.2.6Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar 12:2 Mottagande av asylsökande I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 212 364 kro- nor. Regeringens förslag: Anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande ökas med . Skälen för regeringens förslag: Inströmningen av asylsökande har ökat bl.a. till följd av operativa inträde i och en markant ökning av antalet asylsökande från . Sammantaget har detta medfört att fler personer än beräknat tas emot i mot- tagandesystem. Anslagna medel räcker inte för att ta emot det nu beräknade antalet asylsö- kande. Anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande behöver därför ökas med . 12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 12:5 Offentligt bi- träde i utlänningsärenden ökas med . Skälen för regeringens förslag: Antalet asylsö- kande har ökat och därmed också utgifterna för offentligt biträde i utlänningsärenden. Anslaget 12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden behö- ver därför ökas med . 9.2.7Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 13:1 Sjukvårdsför- måner m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Från anslaget 13:1 Sjukvårdsförmåner m.m. betalas bl.a. utgifter för vård som svenska turister fått i andra EU- länder och vård av svenska pensionärer bosatta i andra EU-länder samt ersättning till landstingen för s.k. konventionsvård. förpliktelser beträffande mellanstatliga betalningar inom EU på sjukvårdsområdet regleras av EG-regler. Kostnaderna för EU-vård har ökat . För att betalningarna för EU-vård skall ske inom föreskrivna tidsfrister och för att försäk- ringskassorna skall kunna betala ersättning till landstingen för s.k. konventionsvård behöver anslaget ökas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 18:2 Statens institu- tionsstyrelse ökas med . Skälen för regeringens förslag: När den straff- rättsliga påföljden sluten ungdomsvård trädde i kraft inrättades tio vårdplatser. Denna på- följd har emellertid fått betydligt större tillämp- ning än vad som förutsågs. Statens institutions- styrelse (SiS) bedöms komma att behöva dispo- nera drygt 70 platser i sluten ungdomsvård. Även efterfrågan på platser vid de särskilda ung- domshemmen har ökat och köer förekommer. SiS har successivt tillförts medel för finansiering av ett ökat antal platser i ung- domsvård. Regeringen anser att anslaget 18:2 behöver ökas med för att tillgodose behovet av platser i sluten ungdomsvård. Finansiering sker genom att det under utgifts- område 4 Rättsväsendet uppförda anslaget 4:2 Säkerhetspolisen minskas med motsvarande be- lopp. 9.2.8Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 19:1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 48 . Regeringens förslag: Anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. ökas med 2 . Skälen för regeringens förslag: Sjukfrånvaron fortsätter att öka vilket får till följd att utgifterna för sjukpenning ökar. De medel som har anvisats bedöms vara otillräckliga. An- slaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. behöver därför ökas med 2 . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 47 . Regeringens förslag: Anslaget 19:2 Förtidspensio- ner ökas med 2 . Skälen för regeringens förslag: Som en följd av att antalet långtidssjukskrivna ökat kraftigt un- der fortsätter antalet förtidspen- sionärer att öka. Det medför att utgifterna för förtidspension ökar. De medel som anvisats bedöms vara otillräckliga. Anslaget 19:2 Förtidspensioner behöver därför ökas med 2 . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 19:3 Handikapp- ersättning ökas med . Skälen för regeringens förslag: har retroaktiva utbetalningar av handikappersättning beräknats med en schablon. för- ändrades bokföringsrutinerna så att dessa utbe- talningar bokförs med korrekta belopp. Det har resulterat i högre utfall. Den totala utgiften för staten blir inte större utan förändringen innebär en omfördelning av utgifter från folkpensions- förmåner till handikappersättning. Handikappersättning bör därför ökas med . Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom uppförda anslaget 20:1 Ålders- pensioner minskas med . 19:5 Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 5 000 000 kro- nor. Regeringens förslag: Anslaget 19:5 Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer ökas med . Skälen för regeringens förslag: Ersättning be- talas till arbetsgivare som anställer personer som uppbär tre fjärdedels förtidspension eller sjukbi- drag och som står till arbetsmarknadens förfo- gande med resterande arbetsförmåga. Utgifterna för detta ekonomiska stöd beror på fakturerings- rutiner, retroaktiva utbetalningar och på en ök- ning av antalet förtidspensionärer som får syssel- sättning. De medel som anvisades i statsbudge- ten bedöms vara otillräckliga. Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensio- närer behöver därför ökas med . 9.2.9Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 9 . Regeringens förslag: Anslaget 20:1 Ålderspensio- ner minskas med Skälen för regeringens förslag: För att finansi- era ökade utgifter på det under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handi- kapp uppförda anslaget 19:3 Handikapp- ersättning, som följd av en teknisk justering mellan utgifter för folkpensionsförmåner och handikappersättning, bör anslaget 20:1 Ålders- pensioner minskas med . 9.2.10 Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag om 36 . Regeringens förslag: Anslaget 22:2 Bidrag till ar- betslöshetsersättning och aktivitetsstöd minskas med . Skälen till regeringens förslag: Den högsta dag- penningen och grundbeloppet inom arbetslös- hetsförsäkringen höjdes . Höj- ningen påverkar även stödnivåerna inom vuxen- studiestödet där medelsbehovet beräknas öka med . Regeringen anser att anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd bör minskas med för att finansiera en ökning av det under utgiftsområde 15 Studiestöd uppförda anslaget 25:4 Vuxenstudiestöd m.m. 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag om 4 . Regeringens förslag: Anslaget 22:3 Köp av ar- betsmarknadsutbildning och övriga kostnader minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att finan- siera ökade utgifter på det under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid upp- förda anslaget 28:36 Filmstöd bör anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kost- nader minskas med . 22:11 Bidrag till lönegarantiersättning I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 22:11 Bidrag till lö- negarantiersättning ökas med 838 300 000 kro- nor. Skälen för regeringens förslag: Antalet konkur- ser och det genomsnittliga antalet anställda vid konkursföretag har varit högre än förväntat. Ersättningsnivåerna per person har också stigit kraftigt. Regeringen be- dömer att utgifterna för lönegarantiersättning kommer att överstiga anvisade medel. Anslaget 23:11 Bidrag till lönegarantiersättning behöver därför ökas med . Finansie- ring sker genom att det under utgiftsområde 15 Studiestöd uppförda anslaget 25:2 Studiemedel m.m. minskas med . 9.2.11 Utgiftsområde 14 Arbetsliv I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Något bemyndigande att ingå ekono- miska förpliktelser har inte lämnats. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 23:1 Arbetsmiljöver- ket ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . Skälen för regeringens förslag: Utfästelser om bidrag för regional skyddsombudsverksamhet lämnas till arbetsmarknadens parter. Slutbetal- ningen verksamhet sker först , när de organisationer som har fått löften om bidrag har lämnat en ekonomisk redogörelse för verksamheten. Ett bemyndigande behövs för att detta åtagande skall kunna göras. 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Något bemyndigande att ingå ekono- miska förpliktelser har inte lämnats. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 23:3 Särskilda utbild- ningsinsatser m.m. ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . Skälen för regeringens förslag: Utfästelser om bidrag lämnas till arbetsmarknadens parter för funktionsutbildning, styrelserepresentantutbild- ning och allmänna informationsinsatser inom arbetslivsområdet samt EU-bevakning. Slutbe- talningen verksamhet sker först un- der 2003, när de organisationer som har fått löf- ten om bidrag har lämnat en ekonomisk redogö- relse för verksamheten. Ett bemyndigande be- hövs för att detta åtagande skall kunna göras. 9.2.12 Utgiftsområde 15 Studiestöd I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 11 . Regeringens förslag: Anslaget 25:2 Studiemedel m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: Fler poliser be- höver rekryteras och detta kräver att polisutbild- ningen byggs ut. Polisutbildningen i ut- ökas därför med 24 platser . Studiestödskostnaden för denna ökning beräk- nas uppgå till . Anslaget 25:2 Studiemedel m.m. behöver därför ökas med detta belopp. Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 4 Rättsväsendet uppförda anslaget 4:1 . Anslaget 25:2 Studiemedel m.m. skall också minskas med för att finan- siera ökningen av det under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad uppförda anslaget 22:11 Bidrag till lönegarantiersättning. Sammantaget skall där- med anslaget 25:2 Studiemedel m.m. minskas med . finansiera en ökning av anslaget 25:8 Bidrag till vissa organisationer m.m. Sammantaget skall därmed anslaget 25:4 Vuxenstudiestöd m.m. ökas med . 25:8 Bidrag till vissa organisationer m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 25:8 Bidrag till vissa organisationer m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Antalet stude- rande som har ansökt om bidrag vid korttidsstu- dier har ökat så kraftigt att anvisade medel inte bedöms räcka. Anslaget 25:8 Bidrag till vissa or- ganisationer m.m. bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 25:4 Vuxenstudiestöd m.m. minskas med motsvarande belopp. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 3 . Regeringens förslag: Anslaget 25:4 Vuxenstudie- stöd m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Den högsta dagpenningen och grundbeloppet inom arbets- löshetsförsäkringen höjdes . Dessa höjningar påverkar även stödnivåerna för vissa vuxenstudiestöd. Studiestödskostnaden beräknas öka med . Anslaget 25:4 Vuxenstudiestöd m.m. bör därför ökas med detta belopp. Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 13 Arbetsmarknadspolitik upp- förda anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshets- ersättning och aktivitetsstöd minskas med . Anslaget 25:4 Vuxenstudiestöd m.m. skall dock minskas med för att 9.2.13Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 25:24 : Grundutbildning 25:30 : Grundutbildning Tekniska högskolan: Grundutbildning 25:72 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. I statsbudgeten finns för dessa ändamål uppförda ramanslag på samman- lagt 8 . Regeringens förslag: De i tabell 9.1 uppräknade anslagen ökas respektive minskas med de belopp som anges. Skälen för regeringens förslag: I syfte att åstad- komma ett bättre utnyttjande av utbildnings- platser inom högskolornas grundutbildning bör en omfördelning göras av platser och anvisade medel. Utbildningsvolymerna vid , , , och Stiftelsen föreslås öka genom att lärosätena ges utökade takbelopp. föreslås erhålla ett ökat takbelopp för att möjliggöra åtgärder för att ge invandrade aka- demiker ökade möjligheter till att komplettera tidigare utbildning och för att underlätta inträdet på den svenska arbetsmarknaden. Sammanlagt uppgår dessa ökningar till . I budgetpropositionen föreslog re- geringen ett omfattande utbildningsprogram för obehöriga lärare (särskilda lärarutbildningar, ). Programmet skall pågå och ge utrymme för 4 000 lärare att komplettera sin utbildning till en lärarexamen. För angavs särskilt att bl. a. modersmålslärare och specialpedagoger skulle utbildas. Behovet av så- väl modersmålslärare som lärare i svenska som andra språk är dock mer omfattande än det som kan hanteras inom ramen för . Vid Lärar- högskolan i finns Nationellt centrum för invandrare och svenska som andra språk. Detta centrum har utvecklat en kompetens som kan tjäna som stöd för de lärosäten som utbildar i svenska som andra språk. Regeringen föreslår att vissa lärosäten ges möjlighet att genom ett utökat uppdrag satsa på att utbilda modersmåls- lärare, lärare i svenska som andra språk i samver- kan med nämnda Centrum samt specialpedago- ger. Sammantaget uppgår satsningen till . För att finansiera dessa ökningar minskas an- talet platser och anvisade medel för andra läro- säten med . Tabell 9.1 Omfördelning av högskoleplatser m.m.: Stiftelsen i Ekonomisk förpliktelse utfärdad av Kungl. Regeringens förslag: bemyndigar rege- ringen att ikläda staten ekonomisk förpliktelse till förmån för Fysikhuset KB intill ett belopp av 1 där åtagandet får ha en löptid längst till och med . Anslagen 25:27 : Forsk- ning och forskarutbildning och 25:35 Kungl. Tek- niska högskolan: Forskning och forskarutbildning får även användas för att betala en avgift till som utgör ersättning för den finansiella risk och övriga kostnader som är för- enade med detta åtagande. Skälen för regeringens förslag: Riksrevisions- verket har vid granskning av årsredovisningarna för Kungl. Tekniska högskolan och i en särskild rapport uppmärksammat att lärosätena i avtal - som reglerar uppförande och förhyrning av lokaler för cent- rum för fysik, astronomi och bioteknik - iklätt staten vissa långsiktiga ekonomiska förpliktelser. har granskat en i samman- hanget utfärdad handling betecknad garantiför- bindelse, enligt vilken lärosätena för svenska staten såsom för egen skuld bl.a. garanterar sina skyldigheter enligt ingånget hyresavtal med Fy- sikhuset KB. Enligt Riksgäldskonto- ret utgör den utfärdade handlingen en ekono- misk förpliktelse som enligt regeringsformen och lagen (1996:1059) om statsbudgeten förut- sätter bemyndigande. För ett sådant åtagande skall förmånstagaren betala en avgift som täcker statens finansiella risk och övriga kostnader för åtagandet. Regeringen konstaterar med förvåning att lä- rosätena har träffat avtal som medför ekono- miska förpliktelser utan att ha haft rätt till detta. Handlandet är oacceptabelt. I den uppkomna situationen anser regeringen att denna ekono- miska förpliktelse måste hanteras på ett korrekt sätt. Regeringen inhämtar därför nu i efterhand från ett bemyndigande att ikläda staten en ekonomisk förpliktelse till förmån för Fysikhuset KB på högst 1 . Regeringen begär dessutom godkännande av att anslagen 25:27 : Forskning och forskarutbildning och 25:35 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning får användas för att täcka kostnaden för den finansiella risken och övriga kostnader för detta åtagande. Regeringen avser att uppdra åt Riksgälds- kontoret att administrera åtagandet och att be- räkna dess kostnader för staten. De berörda an- slagen kommer sedan att belastas med den avgift som skall betalas till garanti- verksamhet. 9.2.14Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 9 363 000 kro- nor. Regeringens förslag: Anslaget 27:1 Statens bio- grafbyrå minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att finansi- era höjningen av de under utgiftsområde 1 Ri- kets styrelse uppförda anslagen 27:1 och samt 27:5 och TV minskas anslaget 27:1 med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 28:36 Filmstöd ökas med . Skälen för regeringens förslag: Svensk film har haft stora framgångar , vilket skapat ett finansieringsproblem för filmbran- schen. Ytterst få filmer kan produceras utan filmstöd och när många filmer är framgångsrika tar de tillgängliga medlen slut snabbare. Proble- met gäller särskilt det publikrelaterade stödet filmavtal, men drabbar även andra for- mer av produktionsstöd till svensk film. Från så- väl kultur- som näringspolitiska utgångspunkter är det viktigt att det kan produceras mel- lan 20-25 svenska långfilmer. Utan resurstill- skott skulle en situation uppstå som riskerar att leda till att filmproduktionen kraftigt minskar. Regeringen anser därför att anslaget 28:36 Film- stöd bör ökas med . Finansie- ring sker genom att det under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad uppförda anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader minskas med motsvarande belopp. 9.2.15Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk håll- barhet minskas med . Skälen för regeringens förslag: Efterfrågan på bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet har varit lägre än vad reger- ingen beräknat (se utgiftsområde 18 avsnitt 4.8.11) och anslaget 31:11 Bidrag till bostads- investeringar som främjar ekologisk hållbarhet kan minskas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 31:3 Statens bostadskre- ditnämnd: Förvaltningskostnader minskas med . Skälen för regeringens förslag: Den pågående försöksverksamheten med vidgad samordnad länsförvaltning i innebär bl.a. att har inordnats i . Med anledning av att arbetet med miljökvalitetsmålet Levande skogar därmed skall utföras av i , ökas an- slaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. med . Landshövdingen i har i upp- drag att överlägga med kommunerna i län och andra relevanta parter om möjliga åtgärder för att skapa förutsättningar för ett ökat bostadsbyggande i länet. Arbetet finansieras del- vis med anslaget för länsstyrelserna. Ytterligare medel behöver dock tillföras för att uppdraget skall kunna fullföljas. Regeringen anser att ansla- get 32:1 Länsstyrelserna m.m. bör ökas med . Finansiering av ökningarna sker genom att an- slaget 31:3 : Förvalt- ningskostnader minskas med samt genom att det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande när- ingar uppförda anslaget 41:1 Skogsvårdsorganisa- tionen minskas med . 9.2.16Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden minskas med för att finansiera en ökning av det under utgiftsområde 4 Rättsvä- sendet uppförda anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. Finansieringsåtgärden bedöms inte påverka sanerings- och återställningsverksamheten . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Något bemyndigande att ingå ekono- miska förpliktelser har inte lämnats. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 34:9 Statens strål- skyddsinstitut ingå ekonomiska förpliktelser i samband med strålskyddsforskning som, inklu- sive tidigare gjorda åtaganden, medför utgifter på högst 10 000 000 Skälen för regeringens förslag: Statens strål- skyddsinstitut finansierar grundläggande och tillsynsrelaterad strålskyddsforskning. För att förbättra förutsättningarna för planering och ge- nomförande av strålskyddsforskningen är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser om utgifter för kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för detta ändamål ingå ekonomiska förpliktelser som medför utgifter på högst un- der 2003, högst och högst . 9.2.17 Utgiftsområde 22 Kommunikationer 36:2 Väghållning och statsbidrag Regeringens förslag: Regeringen får låta ta upp lån om högst i Riks- gäldskontoret för byggandet av . Skälen för regeringens förslag: Svinesundsbro- projektet är planerat som ett gemensamt, norskt-svenskt, avgiftsfinansierat broprojekt. Enligt väglagen har regeringen rätt att besluta om föreskrifter för vägavgifter för nya vägar. Avgiften kommer att bli för tunga fordon och för personbilar. Den slut- liga utformningen av rabattsystem för pendlare är inte klart och kommer att fastställas först efter överläggningar med den . Regeringen bör få låta ta upp lån på högst i för byggandet av bron. Lånet kommer att återbetalas under , i första hand med framtida vägavgifter och i andra hand med medel från anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag. 36:5 Ersättning till för kostnader i samband med utdelning från AB Swedcarrier, m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 36:5 Ersättning till för kostnader i samband med ut- delning från AB Swedcarrier, m.m. får även an- vändas för att betala den av beräknade riskavspeglande avgift som avser sta- tens leasingåtaganden till förmån för . Skälen för regeringens förslag: statens järnvägars investeringar har i stor ut- sträckning finansierats genom s.k. cross-border leasing där en utländsk investerare har förvärvat rullande material från för att därefter hyra tillbaka utrustningen till företaget. har leasingportföljen kompletterats med leaseholdtransaktioner där överlåtit nyttjanderätten till sin utrustning till en utländsk investerare som hyrt tillbaka utrust- ningen till företaget. Det totala betalningsåta- gandet för samtliga leasingkontrakt uppgick vid slutet av 2001 till .