prop · GP03161 · 2002-03-20 00:00:00 — 15.dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och till andra som får dagpenning enligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga, samt 16.bidrag från och i den utsträckning som regeringen så föreskriver. Förslag till lag om ändring i lagen (2001:497) om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 13 § socialförsäkringslagen (1999:799) i stället för dess lydelse enligt lagen (2001:497) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Den som uppbär någon av följande förmåner är försäkrad för inkomstgrundad ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och inkomstrelaterad efterlevandepension enligt lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn: 1.vårdbidrag, som inte enbart avser merkostnader, enligt 8 § lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag, 2.dagpenning från arbetslöshetskassa, 3.aktivitetsstöd till den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program, 4.utbildningsbidrag för doktorander, 7.ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF), 8.dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och till andra som får dagpenning enligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga, eller 9.stipendium som enligt 11 kap. 46 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst. Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen Härigenom föreskrivs att 11 kap. 34 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ha följande lydelse. Följande ersättningar i samband med studier skall tas upp: 2.ersättning till deltagare i föräldrar (TUFF). 3.ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF). Studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395) skall inte tas upp. Detta gäller också bidrag till studerande vid korttidsstudier som får fördelas av i eller med stöd av lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde eller av utbildningsstöd. Studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395) och rekryteringsbidrag enligt lagen (0000:000) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande skall inte tas upp. Detta gäller också bidrag till studerande vid korttidsstudier som får fördelas av i eller med stöd av lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde eller av utbildningsstöd. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för särskilt utbildningsbidrag som avser tid före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 2001:359. Förslag till lag om ändring i studiestödslagen Härigenom föreskrivs att 3 kap. 25 § studiestödslagen (1999:1395) skall ha följande lydelse. Om inte något annat följer av Om inte något annat följer av lämnas eller tas emot för den tid lämnas eller tas emot för den tid för vilken det lämnas för vilken det lämnas studiehjälp enligt 2 kap., studiehjälp enligt 2 kap., aktivitetsstöd för att delta i ett aktivitetsstöd för att delta i ett Studiemedel får inte lämnas för den tid då den studerande tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till reserv- eller yrkesofficer. Studiemedel får inte lämnas för forskarutbildning om den studerande är eller har varit anställd som doktorand eller har eller har haft utbildningsbidrag för doktorander. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för särskilt utbildningsbidrag som avser tid före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 2000:1374. Ärendet och dess beredning Regeringen överlämnade propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72) till . Till grund för propositionen låg bl.a. delbetänkanden Vuxenutbildning och livslångt lärande Situationen inför och med (SOU 1998:51), Vuxenutbildning för alla? Andra året med (SOU 1999:39), slutbetänkandet Kunskapsbygget det livslånga lärandet (SOU 2000:28) samt remissynpunkter på dessa betänkanden. I propositionen beskrivs principerna för ett framtida rekryterande studiestöd för vissa vuxna inom ramen för studiemedelssystemet. föreslås där att varje kommun skall medverka vid rekryteringsförfarandet och yttra sig över ansökningarna om studiestödet. Det särskilda utbildningsbidraget föreslås avvecklas. har godkänt vad regeringen föreslagit (bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229). Regeringen har senast i budgetpropositionen aviserat sin avsikt att återkomma till med precisering av det förslag till nytt studiestöd för vissa vuxna som lagts fram i propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildning samt erforderliga lagförslag. , , har det utarbetats en promemoria Vuxenstudiebidrag (dnr U2001/4559/ST). I promemorian redovisas den närmare utformningen av vuxenstudiebidraget och arbetsgruppens syn på hur rutinerna för ansökan om stödet och den kommunala medverkan i beslutsprocessen av vuxenstudiebidraget skulle kunna fungera. Promemorian har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i . I samband med beredningsprocessen har det visat sig att förslaget till ett nytt bidrag vid vuxenstudier kan få effekter vid prövning av villkoren för arbetslöshetsersättning. En ändring föreslås därför på detta område. Regeringens förslag föranleder även följdändringar i annan lagstiftning. Med anledning av behovet av informationsutbyte mellan kommunerna och har Datainspektionen beretts tillfälle att lämna synpunkter på författningsförslagen. Förslaget om ett nytt rekryteringsbidrag till vuxenstuderande innehåller bestämmelser som är gynnande för den enskilde. Övriga lagförslag är endast följdändringar med anledning av förslaget att införa rekryteringsbidraget och förslaget att avveckla det särskilda utbildningsbidraget. Regeringen bedömer att lagförslagen inte innehåller sådan reglering som kräver Lagrådets hörande. startade , en unik satsning på vuxenutbildning. Bakgrunden var att befann sig i en period av hög arbetslöshet och att regeringen vidtog en rad åtgärder med målsättningen att halvera arbetslösheten fram . kommuner har deltagit i ett nationellt kunskapslyft för vuxna. att öka sysselsättningen och tillväxten, men också att lägga grunden till en förändrad vuxenutbildning avpassad för det framtida samhällets och arbetsmarknadens krav. har blivit en stor framgång och satsningen har väckt stor internationell uppmärksamhet. Ca 800 000 personer, framförallt arbetslösa, har haft möjlighet att bygga på sina Utvärderingar har visat på en stor andel nöjda Många av deltagarna i har fått arbete eller gått vidare till fortsatta studier. Enskilda individer har fått en unik möjlighet att öka sin kompetens och växa i tro på sin egen Genom uppsökande verksamhet som sker i samverkan med arbetsförmedling och inte minst fackliga organisationer och handikapporganisationer har satsningen nått många som annars inte hade tagit steget in i utbildning. Det förmånliga studiestödet, särskilt utbildningsbidrag (UBS), har bidragit till framgången. avslutas i och med utgången av 2002. satsningarna på att förbättra befolkningens kunskaper och kompetens Insatser inriktas även fortsättningsvis på att nå dem som är i störst behov av utbildning. Kraven på flexibilitet och förändring är stora inom såväl arbetslivet som samhällslivet i övrigt. Ett livslångt lärande börjar i det lilla barnets nyfikenhet och kunskapssökande och skall sedan vara en realitet under Lärandet blir i allt högre grad en daglig och ständig följeslagare och därmed allt mer ett individuellt projekt. insatser måste utgå från att det är de enskilda individernas behov som Möjligheten till lärande och stödet till detta måste i ökad utsträckning finnas när och där den enskilde behöver och söker ny Han eller hon bör själv kunna bestämma innehåll, tidpunkt och form för studierna. Detta ställer stora krav på fortsatt utveckling av vuxenutbildningen. Regeringen har bland annat utifrån erfarenheterna i i propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen formulerat en målsättning för vuxnas lärande samt en strategi för förverkligande av den. Alla vuxna skall ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning. har genom beslutet om propositionen fastställt målsättningen och strategin för vuxnas lärande. Pedagogik och arbetsformer måste utvecklas för att motsvara individernas behov och förutsättningar. Individens lärande måste ges stöd i form av vägledning, rådgivning och Det måste finnas ändamålsenliga lärmiljöer som svarar mot Prop. 2001/02:161 vuxnas varierande behov av och förutsättningar för lärande. viktig del i strategin är att ekonomiskt stöd erbjuds vuxna för att stimulera till deltagande i utbildning och kompetensutveckling. Ett nytt riktat statsbidrag kommer att utgå till kommuner och folkhögskolor för att de också fortsättningsvis skall kunna erbjuda ett stort utbud av utbildningsplatser i vuxenutbildningen. Staten avsätter också särskilda medel för att stödja kommunernas uppbyggnad av en infrastruktur till stöd för vuxnas lärande. Till en sådan infrastruktur hör bl.a. ändamålsenliga lärmiljöer samt att rådgivning, vägledning och utbildning tillhandahålls i en omfattning som så långt möjligt svarar mot alla vuxnas varierande behov av och förutsättning för lärande. De finns fortfarande grupper som är svåra att nå. För att nå dessa svårrekryterade grupper införs ett nytt förmånligt ekonomiskt stöd med uttalat rekryterande syfte. Det fortsatta statliga stödet till vuxenutbildningen ges därmed en ännu starkare fördelningspolitisk ambition. Ett nytt rekryteringsinriktat bidrag för studier behövs för att det skall bli lättare att motivera individer som har stort behov av utbildning, men som inte har kvalificerat sig för ersättning från arbetslöshetskassan, eller t.ex. på grund av deltidsarbete har låg sådan ersättning. För dessa grupper har UBS inte utgjort ett möjligt eller tillräckligt starkt stöd. Också individer med läs- och skrivsvårigheter eller andra funktionshinder, som behöver för att nå studiemålen, skulle med ett sådant stöd ges bättre möjligheter att stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Erfarenheter från har visat att det är särskilt viktigt för de individer som är minst motiverade till studier att inte behöva vänta på ett besked om ekonomin . Det nya systemet syftar till att öka kommunernas förutsättningar att i anslutning till vägledning eller antagning till utbildningen också kunna ge tillförlitliga besked om de ekonomiska villkoren för studierna. Med anledning av propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229) beslutade att ställa sig bakom det i föregående avsnitt nämnda övergripande mål för vuxenutbildningen och en samlad strategi för hur förutsättningarna för vuxnas lärande bör utvecklas för att nå målet. I strategin för att nå målet är en punkt väsentlig att lyfta fram i detta sammanhang, nämligen att ekonomiskt stöd erbjuds vuxna för att stimulera till deltagande i utbildning och kompetensutveckling. Stat och kommun har inte ensamma ansvar för att de enskilda individ- erna erbjuds och tar tillvara de tillfällen till lärande som utvecklingen kräver. Även parterna på arbetsmarknaden och de enskilda medborgarna delar detta ansvar. Fördelningen av ansvaret mellan individen, arbetslivets samhället är en central fråga. Lika central är frågan hur insatserna skall fördelas mellan individerna. I detta sammanhang diskuteras i första hand de allmännas insatser, som med nödvändighet är begränsade. vuxenutbildningsområdet eftersträvar staten en fördelningspolitisk profil som prioriterar dem med kortast utbildning. I kunskapssamhället är fördelningsfrågan fortfarande aktuell. för dem som har den kortaste utbildningen eller inadekvata kunskaper är t.ex. ökad risk för arbetslöshet och svårighet att utnyttja möjligheterna till rörlighet på arbetsmarknaden. konsekvenserna kan försämras ytterligare. accentueras av den demografiska utvecklingen, som medför att tillflödet till arbetsmarknaden av unga med modern utbildning minskar, medan de stora åldersgrupperna, som ofta har mindre aktuell kunskap, utgör en allt större del av arbetskraften. Samhällets insatser för att främja lärande hos den vuxna befolkningen bör därför även fortsättningsvis i första hand riktas mot dem som har störst behov. Många vuxna använder sig av de möjligheter till lärande som finns. allra flesta behöver dock någon form av stöd och vägledning för att kunna välja och planera inte bara sina studier utan också yrkesinriktning Utbildnings- och studievalet är också av avgörande betydelse för utvecklingen av självförtroende, social kompetens och personlig För dem för vilka ett arrangerat lärande är främmande krävs Spännvidden, från de mest svårmotiverade till de mycket målinriktade som söker sig till vuxenutbildningen för enstaka behörighetsgivande kurser, är mycket stort. tanken på ett livslångt lärande är inte lika stor hos alla människor. Varje kommun skall enligt 11 kap. 9 § skollagen (1985:1100) aktivt verka för att nå dem i kommunen som har rätt till grundläggande vuxenutbildning och motivera dem att delta i utbildningen. skall dessutom informera om möjligheterna till gymnasial utbildning och verka för att vuxna deltar i sådan utbildning. Vägledningen är viktig inför studiestarten men också , och skall ta sin utgångspunkt i Inom ramen för vägledningsprocessen är det en naturlig åtgärd att kommunerna upprättar individuella studieplaner. informera om studiestöd ingår också som ett självklart led i den För den uppsökande verksamheten på gymnasial nivå erhåller kommunerna bidrag genom den särskilda utbildningssatsningen för vuxna enligt förordningen (1998:276) om statligt stöd till särskilda satsningar på utbildning av vuxna. har den uppsökande verksamheten utvecklats. bedriver kommuner, fackföreningar, handikapporganisationer m.fl. en omfattande uppsökande verksamhet för att nå dels grupper som riskerar arbetslöshet på grund av strukturomvandling, dels grupper med svag anknytning till arbetsmarknaden. Därutöver finns också ett etablerat samarbete mellan arbetsförmedlingarna och olika kommunala förvaltningar för att förbereda och motivera personer med kort utbildningsbakgrund att ta steget till utbildning i syfte individens ställning på arbetsmarknaden. Många aktörer är involverade i Prop. 2001/02:161 denna verksamhet och naturligtvis skiljer sig verksamheten åt i olika Verksamheten är, enligt regeringens bedömning, synnerligen angelägen och det är av stor vikt att den upprätthålls. Denna utveckling främjas också av det särskilda ekonomiska stöd till utvecklingen av vuxnas lärande som lämnas . Parallellt med infördes UBS. Stödet har kunnat lämnas till personer som är arbetslösa för studier på grundskole- eller gymnasienivå . Även anställda har under vissa förutsättningar kunnat få UBS. Stödet har i sin helhet varit ett bidrag som motsvarar beloppet i arbetslöshetsförsäkringen. föreslog i en promemoria att en del av beslutsrätten för UBS borde föras över på kommunerna (dnr U1999/2148/ST). Anledningen var att hanteringen av ansökningarna bedömdes vara ett hinder för en mer flexibel vuxenutbildning eftersom planeringsförutsättningarna hindrades och handläggningen ofta tog . Den föreslagna ordningen innebar att kommunerna bl.a. skulle få ett större inflytande över urvals- och beslutsprocessen. Promemorian remissbehandlades och de flesta remissinstanser ställde sig positiva till förslagen. Några av de största kommunerna var däremot tveksamma till förslagen eftersom de förutsåg en ökad administration utan att de i utbyte fick besluta om studiestödet. Promemorians förslag ledde inte till någon förändrad administration av UBS. Regeringen föreslog i propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen att UBS skall avvecklas vid utgången av innevarande år. I stället skall ett nytt rekryterande stöd för vuxnas lärande införas som skall bidra till att uppfylla målen för vuxenutbildningen. För att öka flexibiliteten i vuxenutbildningen fordras att kopplingen mellan utbildningsplats och ekonomiskt bidrag stärks. Kommunerna skall därför kunna bestämma vilka personer som skall ha möjlighet att få ett rekryteringsfrämjande bidrag . Kommunernas medverkan är en viktig förutsättning för att det skall vara möjligt att rekrytera kortutbildade vuxna, som annars inte skulle sökt sig till utbildning. Det är under ett möte mellan en enskild och en handläggare i kommunen som behovet av kompetensutveckling kan fastställas, en utbildningsinsats kan planeras, information kan inhämtas samt en bedömning om behov av ekonomiskt stöd kan göras. Behovet av kompetensutveckling kan ha framkommit vid den samverkan som sker mellan lokala och regionala myndigheter, organisationer, företag och andra aktörer inom vuxenutbildningen. Av den målgrupp som avses har arbetsförmedlingen och kommunen i många fall ett gemensamt intresse av att rekrytera kortutbildade till studier. Därför är det naturligt att ett samarbete mellan dessa byggs upp för att nå rätt målgrupp. bakgrund anser regeringen att det är rimligt att förutsättningar skapas för Prop. 2001/02:161 att kommunerna själva får möjlighet att under vissa närmare förutsättningar bestämma vilka vuxna personer i kommunen som har störst behov av kompetensutveckling och möjlighet till ekonomiskt stöd under en inledande studieperiod. Med regeringens förslag till ett rekryterande bidrag vid vuxenstudier i denna proposition skapas sådana förutsättningar. 6Bidrag för rekrytering till vuxenutbildning Regeringens förslag: Ett nytt bidrag införs i syfte att rekrytera vuxna personer som har behov av kompletterande utbildning på grundläggande och gymnasial nivå. Bidraget benämns rekryteringsbidrag. Bidraget skall användas inom ramen för kommunernas uppsökande verksamhet. Förslaget föranleder följdändringar i annan lagstiftning. Promemorians förslag: Stödet skall bygga på de grundläggande principerna för nuvarande studiemedel men utformas som ett särskilt studiebidrag för vissa vuxna. Kommunerna skall kunna använda studiebidraget i sin uppsökande verksamhet. Kommunerna skall bedöma om kriterierna för studiebidraget är uppfyllda och yttra sig över om den enskildes ansökan till (). CSN beslutar om studiebidraget. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna är positiva till att ett nytt rekryterande vuxenstudiebidrag med ett starkt kommunalt inflytande införs. Flera kommuner anser att förslaget underlättar det uppsökande arbetet. Däremot uppfattar vissa remissinstanser, som CSN och (), att den föreslagna ansvarsfördelningen mellan kommuner och berörda myndigheter är oklar och olämplig ur rättssäkerhetssynpunkt. Skälen för regeringens förslag: I propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229) beskrevs principerna för ett framtida rekryterande studiestöd för vissa vuxna inom ramen för studiemedelssystemet. Sedan förslaget om ett nytt vuxenstudiestöd aktualiserats har stödets närmare utformning och dess administration blivit föremål för ytterligare analys dels inom , dels genom remissförfarandet med anledning av promemorian Vuxenstudiebidrag (dnr U2001/4559/ST). I promemorian föreslås att stödet skall utformas som ett studiestöd, att administrationen skall handhas av CSN och att den sökandes hemkommun skall vara skyldig att yttra sig över ansökan. Enligt förslaget skall kommunens yttrande i praktiken vara avgörande för om den enskilde skall få stödet eller inte. Flera remissinstanser som CSN, ÖKS, , och vissa kommuner har varit kritiska till det förslag till författningsteknisk lösning som presenterades i remisspromemorian. CSN framhåller bl.a. att ansvarsfördelningen mellan statliga myndigheter respektive kommuner i förhållande till enskilda måste vara tydlig för att hanteringen skall bli rättssäker. Strävan mot en flexibel utformning av vuxenutbildningen och önskemålet att kommunen både skall ha en frihet och ett avgörande inflytande över vem som skall kunna få bidraget är svår att förena med behovet av att i detalj författningsreglera ett statligt studiestöd. Remissbehandlingen av promemorian visar tydligt att det finns en stor önskan att ett rekryterande studiebidrag införs med ett starkt kommunalt inflytande. En övervägande majoritet av remissinstanserna har ställt sig bakom grundprinciperna beträffande den föreslagna utformningen av ett rekryteringsfrämjande stöd för vissa vuxna studerande, som kan användas flexibelt i den uppsökande verksamheten och som har koppling direkt till kommunernas möjlighet att erbjuda en utbildning. Däremot kan den föreslagna ansvarsfördelningen mellan kommuner och berörda myndigheter uppfattas som oklar och olämplig ur rättssäkerhetssynpunkt. Regeringen, som tagit intryck av remissopinionen, har därför stannat vid att ett modifierat förslag bör genomföras. Förslaget grundas i huvudsak på studiemedelssystemets grundprinciper men har en annan lagteknisk utformning. Regeringen har vid en förnyad prövning funnit att det nya bidraget vid vuxenstudier inte bör inordnas i studiestödssystemet. Det avgörande skälet till regeringens ställningstagande är att studiestödssystemet bygger på principen att det är den enskilde som på eget initiativ ansöker om stödet hos CSN, dvs. det krävs inte medverkan av någon ytterligare part. Det nya bidrag som här föreslås införas förutsätter, som redan nämnts, en tydlig medverkan. Bidraget är dessutom inte generellt utan har en avgränsad målgrupp som behöver en aktiv rekryteringsinsats för att påbörja studier. Resurserna för bidraget är också begränsade. Bidragssystemet bör därför utformas som ett komplement till studiestödssystemet och regleras i en särskild lag. Genom en sådan lag kan å ena sidan en medverkan i ett statligt finansierat bidragssystem möjliggöras och, å andra sidan, en klarare ansvarsfördelning mellan kommunernas och den administrativa myndighetens ansvar upprätthållas. Den kommunala medverkan är av avgörande betydelse för att den strategi för den framtida vuxenutbildningen, som regeringen presenterade i propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen och som ställt sig bakom, skall kunna utvecklas och de uppställda målen nås. Som en följd av denna strategi är det nödvändigt att beslutet om ett rekryterande bidrag fattas så nära individen som möjligt när det gäller att nå personer som annars inte skulle sökt sig till studier. Detta stämmer väl överens med vad remissinstanserna förordat om en stark medverkan. Bidraget skall benämnas rekryteringsbidrag. Avsikten är att bidraget skall kunna användas som ett instrument i den uppsökande verksamheten som bedrivs på nivå i syfte att stimulera vuxna till studier. Målet är att rekrytera personer som bedöms ha behov av kompletterande vuxenutbildning. Stödet skall vara ett utpräglat rekryteringsstöd som bör leda vidare till fortsatta studier, med vanligt studiemedel, inom det reguljära utbildningsväsendet. Studier med detta nya bidrag kan också i vissa fall fungera som en förberedelse inför en arbetsmarknadsutbildning om grundläggande kunskaper på grundskole- eller gymnasienivå är en förutsättning för att kunna ta del av en specifik Prop. 2001/02:161 arbetsmarknadsutbildning. Det nya bidraget riktar sig till personer som är dels kortutbildade och för vilka studier framstår som främmande eller svåröverstigliga, dels arbetslösa eller riskerar arbetslöshet eller har ett funktionshinder som innebär att han eller hon behöver att studera. Rekryteringsbidraget skall vara inriktat mot dem som har behov av kompetensutveckling på grundläggande eller gymnasial nivå men som annars inte själva skulle ta initiativ till att söka sig till studier.