prop · GP03166 · 2002-03-21 00:00:00 — Regeringen avser att genomföra fortsatta satsningar på området, med utgångspunkt från kommande redovisning. Statens insatser på litteraturområdet inriktar sig till stor del på barn och En bok för alla har i budgetpropositionen för fått i förstärkt statsbidrag för att utöka produktionen av barn- och ungdomslitteratur. I budgetpropositionen för skall fördela bidrag på totalt 7 miljoner kronor för att främja de nationella minoriteternas språk och Med början hösten lämnar staten ett riktat och frivilligt stats- Skr. 2001/02:166 bidrag till skolsektorn i syfte att nå en ökad måluppfyllelse. kommer att uppgå till . Regeringen bedömer att personalförstärkningar bör komma att ge förbätt- rade förutsättningar för biblioteksverksamhet och läsfrämjande arbete, särskilt i . skall dessutom utveckla stöd och, i samver- kan med , bl.a. stimulera förskolors och skolors pedago- giska arbete med språkutveckling, läsning och litteratur. har till sitt förfogande för uppdraget. Regeringen avser vidare att med godkännande instifta ett årligt internationellt litteraturpris på till minne. Priset skall tilldelas enskilda författare men kan även tillkomma organisationer och institutioner. har regeringen initierat en särskild museipeda- gogisk satsning. Satsningen innebär att för- delas av till de regionala museerna. Medlen skall gå till sådana enskilda projekt som syftar till forsknings- och utvecklingsinsat- ser inom det museipedagogiska området. En bred samverkan mellan olika institutioner skall ske inom projekten. Satsningens första år resul- terade i att ett tjugotal regionala museer fick del av stödet. Huvudparten av dessa institutioner ämnar rikta sig mot grund- och gymnasieskolan. Även de centrala institutionerna Stiftelsen och får inom ramen för samma satsning en förstärkning av anslaget med var. Fri entré på museer fick i budgetpropositionen i uppdrag att ytterligare pröva förutsättningarna för fri entré. Med detta hoppas man locka fler besökare, och främst s.k. museiovana, exempelvis barnfamil- jer. Myndigheten har självt genomfört försök med fri entré under två tidigare perioder. Erfarenheter från dessa satsningar visar att man lyckats väl med sin föresats, och en klar ökning av både skolklasser och barn- familjer har skett. Regeringen utsåg sex kulturinstitutioner att 2002 inneha nationella uppdrag inom sex olika områden. Fem av dessa barn- och ungdomsteater, regional filmverksamhet, ungdomskultur, musik samt museiverksamhet är helt eller delvis inriktade mot barn och ungdomar. Barns och ungas delaktighet och inflytande Regeringen har beslutat om propositionen Demokrati för det nya seklet (prop. 2001/02:80). I propositionen ges ett antal förslag som särskilt kan främja barn och ungdomars deltagande. Ett sådant för- slag är medborgerlig förslagsrätt. Förslaget innebär att kommuner och landsting får en frivillig möjlighet att låta den som är folkbokförd i kommunen eller väcka förslag till fullmäktige. Det innebär bl.a. att barn och unga kan få lägga sådana förslag. Genom initiativrätten kan barn och ungdomar göras mera delaktiga i den kommunala demo- kratin. En initiativrätt bidrar även till att barn och ungdomar får bättre kunskaper om hur den kommunala politiken och förvaltningen fungerar. Lagändringen föreslås träda i kraft . En uthållig demokrati förutsätter en demokratisk medvetenhet hos medborgarna. Det handlar i grunden om en insikt om att det är medbor- garna i en demokrati som utgör demokratin. Här har bland annat skolan en central roll att spela. Det är viktigt att skolan förmedlar goda kunska- per om samtliga samhällsnivåer. Detta ska bland annat uppnås genom att betydelsen av sådan kunskap tydliggörs i kursplaner samt genom att behovet av referensmaterial ses över. Politisk verksamhet och debatt bör också främjas i skolan och bör få i uppdrag att se över vilka hinder som finns för de politiska partierna och deras ungdoms- förbund att få informera om sin verksamhet i skolan samt ge exempel på hur sådan verksamhet kan underlättas. Inom ramen för utvecklingsarbetet Tid för Demokrati bereds ärenden om bidrag till demokratiutvecklingsprojekt (SFS 2000:648). Projekten som ges stöd skall ha folkbildningskaraktär och stimulera till ett ökat deltagande i den demokratiska processen. Projekten skall vidare vara inriktade på att nå de grupper som inte är lika delaktiga i samhälls- utvecklingen och ha särskilt fokus på den lokala demokratin eller fråge- ställningar kring skola och demokrati. Totalt har ca 1000 projektansökningar inkommit varav 125 har fått ett stöd. Av dem som beviljats stöd har totalt ca 80 projekt haft ett brett syfte att ge ungdomar möjlighet till inflytande, men även att stimulera ung- domar till ett ökat engagemang och deltagande i de demokratiska proces- serna i stort och i val på alla nivåer. Många projekt handlar om uppbygg- nad och utveckling av ungdomsråd, ungdomsparlament och elevråd. Andra handlar om utveckling av nya mötesplatser och nätverk, dialog via Internet mellan politiker och ungdomar, utvecklande av nya medier av, för och med ungdomar m.m. Inflytande och delaktighet utgör själva kärnan i ungdomspolitiken. Därför föreslog regeringen i den ungdomspolitiska propositionen att ett av de övergripande målen för den nationella ungdomspolitiken skall vara att ungdomar skall ha veklig möjlighet till inflytande och delaktighet. De övriga två målen är att ungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv och att ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande skall tas till vara som en resurs (Prop. 1998/99:115, bet. 1999/2000:KrU4, rskr. 1999/2000:53). För att fördjupa kunskaperna om barns och ungas livssituation och för att göra barn och unga delaktiga i frågor som rör dem har en referens- grupp till barnministern bildats. Referensgruppen består av ca 30 pojkar och flickor i åldern från olika delar av landet. Ett första möte Skr. 2001/02:166 har hållits i med barnministern som Som en första uppgift har referensgruppen fått i uppdrag att bistå regeringen med underlag inför den förestående rapporteringen till . Tanken är att referensgruppen skall vara permanent och spegla alla delar av , men att medlemmarna kan bytas ut med jämna mellanrum. fattade beslut om en försöksverksamhet med lokala styrelser med elevmajoritet inom bl.a. gymnasieskolan. Försöks- verksamheten skulle pågå t.o.m. juni men har förlängts med till . Försöksverksamhet med lokala styrelser har inte fått så stor omfattning som var förväntat. Därför fick Statskontoret i uppdrag av regeringen att kartlägga och analysera de förhål- landen som förklarar det låga antalet skolor som deltagit. Detta uppdrag skall avrapporteras . har fått i uppdrag av regeringen att med medel ur Allmänna arvsfonden stödja projekt som syftar till att stärka flickors vill- kor. Syftet är öka flickors delaktighet, uppmärksamma deras skilda vill- kor och vidareutveckla metoder för att nå flickor som vanligtvis inte deltar aktivt i organiserade kultur- och fritidsaktiviteter. Regeringens avsikt är att avsätta totalt för ändamålet. initierade regeringen en tvåårig satsning som syftar till att utveckla ungdomars arbete med generationsövergripande frågor. Bland annat skall projekt som syftar till dialog över generationsgränserna om värdegrundsfrågor prioriteras. Totalt avser regeringen att avsätta för ändamålet. Projektmedlen fördelas av Ungdoms- styrelsen. Insatser mot främlingsfientlighet och rasism m.m. har fått i uppdrag att vidta åtgärder och göra riktade insatser för att komma till rätta med eventuella missförhållanden i skolan när det gäller främlingsfientlighet, rasism, och homofobi samt etniskt och sexuellt relaterad mobbning. Vidare har verket fått i uppdrag att kart- lägga förekomsten av dessa företeelser i skolan samt redovisa ytterligare insatser på området som kan behövas. Det första uppdraget skall redo- visas och det andra . Pedagogiskt kvalificerade resurspersoner skall utbildas i jämställdhet och genuskunskap. Det skall finnas minst en sådan utbildad lärare eller pedagog i samtliga kommuner . Dessutom har regeringen beslutat att skall användas i arbetet med att förebygga och mot- verka kränkande behandling genom utbildningsinsatser främst riktade till flickor. Regeringen har även uppdragit åt att ta fram och sprida exempel på hur skolor och kommuner i samverkan med olika organisationer och myndigheter arbetar med jämställdhet och social och etnisk mångfald. Uppdraget skall redovisas . I propositionen Hälsa, lärande och trygghet (prop. 2001/02:14) presen- terar regeringen elevhälsa som ett eget verksamhetsområde där skol- hälsovård, elevvård och specialpedagogiska insatser ingår. punkten är att lärande och hälsa påverkas av samma generella faktorer. En god lärandemiljö främjar också hälsan. Arbete med elevhälsa bör i stor utsträckning vara förebyggande och hälsofrämjande. ha en allsidig grundkompetens och samverkan behöver öka både inom och utanför skolans väggar. I propositionen föreslår regeringen att ansva- ret för förskoleklassens hälsovård skall överföras från landstingens barn- hälsovård till kommunernas skolhälsovård. Ändringarna i skollagen med anledning av regeringens förslag föreslås träda i kraft . beslutade att lämplighetsprövning av personal skall ske inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. Bestämmelserna trädde i kraft . Därefter gäller att den som inte lämnat registerutdrag inte får anställas. kontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarns- omsorg (2000:873) stadgar att den som erbjuds en anställning i nämnda verksamheter skall lämna ett utdrag ut polisens belastningsregister. gifterna om brott i registerutdraget begränsas till att omfatta sexualbrott samt mord, grov misshandel, människorov, grovt rån samt barnporno- På handikappområdet har pågått ett genomgripande reformarbete som bland annat också gällt myndighetsorganisationen. Reformarbetet inom detta område har i hög grad syftat till att öka mål- uppfyllelsen för barn, unga och vuxna med funktionshinder. både om att ge barn, unga och vuxna med funktionshinder möjlighet att nå målen för utbildningen och om att detta skall ske i full delaktighet och gemenskap med övriga i utbildningen. När reformarbetet började hade vi tio myndigheter på skolans område med uppgifter inom handikappom- har dessa resurser samordnats i två myndigheter: Special- , , bildades . rar för undervisningen av döva och hörselskadade, döva och hörsel- skadade med utvecklingsstörning samt dövblindfödda barn och ung- domar i åldrarna . SPM skall vid de tvåspråkiga (teckenspråk och svenska) specialskolorna erbjuda en undervisning som så långt som möj- ligt motsvarar den som erbjuds i grundskola eller grundsärskola. viktigt uppdrag för myndigheten är bl.a. att förstärka möjligheterna till likvärdighet och kvalitetsutveckling vid de svenska specialskolorna. bildades av de olika statliga resurser som redan tidigare fanns för stöd i specialpedagogiska frågor inom t.ex. i skolan och ett an- tal statliga resurscenter. Syftet med samordningen var att på ett kraftfullt sätt kunna stödja skolhuvudmännen, i de flesta fall kommunerna, att fullt Skr. 2001/02:166 ut ta sitt ansvar för att erbjuda utbildning av god kvalitet anpassad efter Regeringen har i årets regleringsbrev för även satsat medel för riktad kompetensutveckling av personal som arbe- tar med dels gravt tal- och språkstörda elever dels elever med synskada och ytterligare funktionshinder. Dessutom har fått medel för att stimulera och stödja pedagogisk forskning inom området elever med funktionshinder. Regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av statens engagemang för framställning och anpassning av läromedel och studiematerial för barn, elever och vuxna med funk- tionshinder i förskola, skola och vuxenutbildning. Elever i behov av särskilt stöd Regeringen har vidtagit åtgärder för att stärka kommunernas förmåga att erbjuda utbildning av hög kvalitet utifrån elevernas behov. Enligt riks- dagens beslut med anledning av propositionen En förnyad lärarutbildning startade en ny lärarutbildning hösten . I den nya utbildningen skall alla studenter få specialpedagogik inom det allmänna utbildnings- området samt erbjudas att välja inriktning och/eller specialisering med specialpedagogik. Alla blivande lärare kommer alltså att ha baskunskaper inom specialpedagogik. Dessutom finns den specialpedagogiska påbygg- nadsutbildningen som leder till specialpedagogexamen. har, efter regeringens förslag i årets budgetproposition, dessutom förstärkt kommunernas möjlighet att erbjuda lärarna riktad kompetensutveckling och utvecklingsprojekt inom prioriterade områden, t.ex. basfärdigheterna att läsa, skriva och räkna, specialpedagogik samt arbete i miljöer med barn och ungdomar med många nationaliteter och språk. Regeringen har tagit initiativ till en omfattande statlig satsning för att öka personaltätheten i skolan och fritidshemmen. tillförs kommunerna för att förbättra situationen för barn och ungdomar i skola och fritidshem. När satsningen nått sin fulla omfattning har den lett till att personalen i skolor och fritidshem har ökat med cirka 15 000 anställda. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté som har i uppdrag att göra en översyn av den obligatoriska särskolan, gymnasie- särskolan och särvux. En skola för alla innebär att alla skall få en utbild- ning som motsvarar den enskilde elevens behov och förutsättningar. Regeringen anser det vara viktigt att utveckla den principen för barn och ungdomar med utvecklingsstörning. För att stärka elevens rätt till stöd har regeringen gett i uppdrag att se över lagstiftningen i syfte att förbättra elever- nas rättssäkerhet. Kommittén skall också utreda om statens sanktions- möjligheter gentemot kommunerna behöver stärkas. Kommitténs förslag presenteras . 4.2.10 Barn i internationella utvecklingssamarbetet Skr. gav i sitt betänkande 1996/97:UU 15 regeringen i uppdrag att utforma en mera sammanhållen policy för barnfrågor och utveckla ett systematiskt barnperspektiv i det internationella utvecklingssamarbetet i syfte att stärka barns rättigheter och livsvillkor. Som grund för det arbetet initierades en översyn ("") av barnfrågorna i biståndet av . Översynen resulterade i en rapport från , "Barn- rättsperspektiv i Utvecklingssamarbetet". Översynen tydliggjorde fortsatt behov av att bygga kunskap och kompetens kring barns rättigheter och att utveckla nationell barnpolitik för att säkerställa fyra grundprinciper. formulerade även strategier för hur ett sådant perspektiv skulle tillämpas för att effektivisera stödet till vissa utsatta grupper av barn och ungdomar så som barnarbetare, funktions- hindrade barn, barn som exploateras sexuellt, barn som drabbas av HIV/AIDS, barn i väpnade konflikter och på flykt samt barn på institu- tion. avslutas och kommer att överlämna en skrivelse till om ett barnrättsperspektiv i internationellt utvecklings- samarbete. I detta arbete framgår klart att barnrättsperspektivet och fat- tigdomsinriktningen i vårt internationella utvecklingssamarbete ömse- sidigt stödjer varandra. har regeringen i regleringsbrev uppdragit åt Sida att vidareutveckla insatserna för barnets rättigheter i utvecklings- samarbetet. Sida fastställde riktlinjer för detta arbete med utgångspunkt i att principer och rättigheter inte är begränsade till enstaka ämnesområden. Regeringen kommer att i sin mål- och resultatstyrning av Sida särskilt lägga vikt vid hur detta arbete fort- skrider och konkretiseras i samarbetets analyser, strategier och program. avsattes ca , av Sidas pro- grambudget, till direkt och indirekt stöd till barnets rättigheter. Detta innebär att av Sidas stöd till sociala sektorer, vatten och humanitära verksamheter riktas direkt till barn och av Sidas sammantagna stöd för att främja mänskliga rättig- heter avser barnets rättigheter. Därutöver tilldelade regeringen Sida särskilda medel om inom ramen för barnprojekt. Flertalet av de med dessa medel finansierade insatserna är ännu i ett ini- tialt skede. Regeringen har givit () en nyckelroll i strategi- arbetet genom myndighetens uppgift att påbörja och samordna insatser för att genomföra nationellt och för att bevaka barns och ungdomars intressen i olika sammanhang. Regeringen gav Barnom- budsmannen ett treårigt uppdrag kopplat till strategin. Upp- draget skall rapporteras . I BO:s strategiuppdrag ingår att sätta igång program för fortbildning om av statlig personal vars verksamhet har konse- kvenser för barn och unga domar, samt av personal som redan arbetar med barn. har även i uppdrag att på olika sätt erbjuda fortbildning om till kommuner och landsting. Myndigheten skall även inom ramen för strategiuppdraget utveckla modeller för hur barnplanearbetet skall bedrivas samt till kommuner och landsting sprida goda exempel när det gäller olika verktyg och metoder för att genomföra , t.ex. barnplaner, barnkonsekvens- analyser och utvärderingsmodeller. I uppdraget ingår även att ta fram modeller för barnkonsekvensanaly- ser inom statliga myndigheter i samarbete med (). Nedan återfinns en beskrivning av BO:s arbete med strategin . kommer BO att lämna en fullständig rapport till regeringen om sina erfarenheter och slutsatser kring arbetet med stra- tegin. Inom ramen för regeringens strategiuppdrag gav BO Ekonomi- styrningsverket (ESV) i uppdrag att utreda förutsättningarna för barn- konsekvensanalyser inom statlig förvaltning. ESV kartlade inom upp- draget erfarenheter från andra områden i svensk statsförvaltning där ett visst perspektiv integrerats i hela verksamheten. Uppdraget resulterade i rapporten vid statliga beslut. Den lyfter fram engagemang, utbildning, dialog och erfarenhetsöverföring som viktiga framgångsfaktorer för genomförandet av i statlig för- valtning. BO har samarbetat med nio pilotmyndigheter; , , , i , , , , och . BO har i sitt arbete med myndigheterna arbetat utifrån de framgångsfaktorer ESV betonade i uppdragsrapporten. har i nära samarbete med pilotmyndigheterna genomfört en rad informations- och utbildningsinsatser och har där- igenom tagit till sig kunskaper och erfarenheter om har omsätts i praktisk handling. De nio pilotmyndigheterna har haft ett fortsatt erfarenhetsutbyte genom den referensgrupp de ingår i. Sex myndigheter har i samarbete med BO dessutom genomfört ambitiösa utbildningsprogram kring bland annat , aktuell lagstift- ning och samtal med barn. För att få en bild av hur de nio pilotmyndigheterna uppfattat sam- arbetet med BO sändes en enkel enkät ut till myndigheterna . Åtta myndigheter besvarade enkäten vilken även innehöll frågor om hur myndigheterna arbetar vidare med . Sju av myndigheterna som svarade uppger att framgångsfaktorerna är verk- samma och att de har tillämpats i arbetet. I sina svar anger myndigheterna ytterligare ett antal faktorer, förutom de som ESV presenterat, som varit viktiga i arbetet. Hit hör prioritering, uthållighet, tydliga krav i olika styrdokument och uppföljning, fråge- ansvarigas status, relation till myndighetens arbets- uppgifter och anpassad utbildning. Samtliga myndigheter är i stort nöjda med samarbetet med och det stöd de fått. Bland de svårigheter pilotmyndigheterna har funnit nämns till exempel möjligheten att få acceptans på alla nivåer för att prioritera också denna fråga, att översätta konventionen till den egna myndighetens språk och att väcka engagemang. I flera svar konstateras att det praktiska med barnkonsekvensanalyser upplevs som problematiskt en osäkerhet kring hur man går från teori till praktik. Samtliga redovisar att det i myndigheterna finns en genomtänkt stra- tegi för arbetet med och att särskilda personer på såväl chefs- som handläggarnivå är utsedda som ansvariga för arbetet. BO konstaterar att fem av åtta myndigheter redan har uppdraget att arbeta med inskrivet i sina regleringsbrev. Sju av myndig- heterna har skrivit in uppdrag kring konventionen i sina styrdokument verksamhetsplaner eller motsvarande. Samtliga myndigheter har planer på ett fortsatt arbete med barnkon- ventionen genom att satsa på att utbilda olika personalkategorier och att lyfta fram barnperspektivet i myndigheternas styrdokument. Det framgår också att myndigheterna söker sig fram till former för att konkret införa barnkonsekvensanalyser i den ordinarie verksamheten. sam- arbete med BO pågår ett arbete med att genomföra i samtliga pilotmyndigheters ordinarie verksamheter. För att sprida de erfarenheter som pilotmyndigheterna har fått av sitt arbete med till andra myndigheter, anordnade BO en nationell konferens i statlig verksamhet . Syftet med konferensen var att samla de erfarenheter som förvärvats och att göra ett avstamp inför det fortsatta arbetet. BO bedömde att tiden var mogen för att inte enbart ta in kunskap och idéer utan att även försöka omsätta dem i praktiken. Förutom i för Båda är bäst, typ har BO presenterat ESV:s framgångsfaktorer i två andra böcker. De publicerades /2002 och vänder sig till statliga myndig- heter respektive kommuner och landsting, Barnets bästa från vision till verklighet och Med som karta och kompass i kom- muner och landsting. I boken bästa från vision till verklighet beskriver BO hur , , och har arbe- tat utifrån framgångsfaktorerna. Boken vänder sig till chefer och andra anställda inom offentlig förvaltning. Den erbjuder stöd och stimulans för ett förändrings- och utvecklingsarbete med utgångspunkt i barnkonven- tionen. Den beskriver också de krav som genom- förande ställer på myndigheter och hur ett barnperspektiv kan omsättas i statlig verksamhet. I boken föreslår BO en modell för vad som kan inne- fattas i en barnkonsekvensanalys. sände BO ut en enkät till ett 90-tal statliga myn- digheter som på något sätt berörs av . Resultatet av denna enkät kommer BO att redovisa i slutrapporten av strategiupp- draget. Detta är den andra enkäten till statliga myndigheter, den första gjordes 1998. Det finns viss kunskap om och dess betydelse Skr. 2001/02:166 såväl bland vuxna som hos barn och unga själva. med beslutsansvar för barns uppväxtvillkor har upptäckt de potentialer som har som både mål och verktyg i verksamheten. efterlyses mer information och kunskap om och metoder för dess tillämpning framför allt i praktisk verksamhet inom myndigheterna men även inom kommuner och landsting. Det handlar till exempel om hur ett barnperspektiv kan genomsyra en verksamhets arbetsprocesser eller hur barnets bästa kan bedömas i myndigheters be- slut. i kommuner och landsting De flesta av de rättigheter som regleras i ligger inom områden som kommuner och landsting har ansvaret för. Det handlar till exempel om skola, barnomsorg, samhällsplanering, hälso- och sjukvårds- frågor. Det är på den regionala och lokala nivån som främst omsätts i praktisk handling såväl i beslutsprocesser som i de kon- kreta verksamheterna. Det är också på denna nivå som konventionen har störst praktisk betydelse för i vilken utsträckning lever upp till . Ett sätt BO använt sig av för att följa utveckling är enkäter. BO har gjort enkätundersökningar i samtliga kommuner vart- annat år. Den första gjordes 1995, På spaning efter , den andra 1997, Spaningen går vidare, den tredje 1999, På god väg?. Den fjärde genomfördes . Resultatet av den senaste enkäten pre- senteras i senare . På basis av de tidigare enkäterna kan BO emellertid se en tydlig ökning av antalet kommuner som behandlat på en övergripande nivå och fattat beslut om någon metod för att förverkliga . BO ser ett antal orsaker till utvecklingen, bl.a. BO:s egna och frivilligorganisationers utbildnings- och informationsinsatser av olika slag, medias ökade rapportering om . Även den ökade fokuseringen på i samband med beslut om en den nationella strategin har ytter- ligare bidragit till ökat intresse i frågan. genomfördes två regionala konferenser i och med namnet Att leva som man lär en konferens om barnkonven- tionen i praktiken. Sammanlagt deltog cirka 180 personer. Målgruppen var förtroendevalda och tjänstemän i kommuner och landsting/regioner.