prop · GP03165 · 2002-03-27 00:00:00 — Ventilen synes därmed stå i strid med utbetalningsförbudet i12 kap. 1 § aktiebolagslagen.Skälen för regeringens förslag: Det finns inte någon anledning att riktasärskilda beskattningsåtgärder mot säljaren om skalbolaget har betalat den skatt som belöper sig på bolaget vid avyttringstidpunkten. Ett undantag frånbestämmelserna om beskattning av skalbolagstransaktioner bör således införas för det fall säkerhet ställs för skatten. Det ligger i sakens natur att denföreslagna möjligheten är svår att använda för en minoritetsdelägare. Han kanknappast, såsom t.ex. Näringslivets skattedelegation framhåller, upprättabokslut och preliminär självdeklaration för företaget. Reglerna har bl.a. motden bakgrunden utformats på ett sådant sätt att överlåtelser av minoritetsposter normalt inte träffas (jfr avsnitt 5.6).Regeln bör endast tillämpas på begäran av skalbolaget eller, i fråga omhandelsbolag, säljaren. eller säljaren att regeln skall tillämpas skall en skalbolagsdeklaration ges in till skattemyndigheten. I deklarationenskall avsättningar till periodiseringsfonder och ersättningsfonder anses varaåterförda. Nya fondavsättningar får givetvis inte göras.I de båda departementspromemoriorna har föreslagits att inkomstberäkningen skall ske som om samtliga tillgångar avyttrats för marknadsvärdet föravyttringen av andelen. Regeringen instämmer i uppfattningen att de värderingarsom blir följden av en sådan reglering kan leda till många tvister. Mot denbakgrunden får det anses vara tillräckligt om redovisningen iskalbolagsdeklarationen endast omfattar överskottet avseende tiden föreavyttringen alternativt tiden före tillträdesdagen och de fondavsättningar somskall anses vara återförda.Ett särskilt bokslut skall läggas till grund för inkomstberäkningen. Bokslutetskall vara utformat på ett sådant sätt att man kan utläsa de uppgifter tillledning för taxering som avses i 3 kap. 5 § lagen (2001:1227) omsjälvdeklarationer och kontrolluppgifter, LSK. Bokslutet skall upprättas som omföretagets beskattningsår avslutats för avyttringen. I fråga omhandelsbolag får säljaren beroende på avtalet använda tidpunkten för avyttringen eller tillträdet.Ekobrottsmyndigheten och anser att det särskilda bokslutet bör granskas på samma sätt som gäller för särskild balansräkningenligt 13 kap. 2 § (numera 13 kap. 12 §) aktiebolagslagen. Enligt denbestämmelsen skall styrelsen genast upprätta och låta bolagets revisor granskaen kontrollbalansräkning när det finns skäl att anta att bolagets eget kapitalunderstiger hälften av det registrerade aktiekapitalet. Visarkontrollbalansräkningen att bolagets kapital understiger den kritiska gränsen,skall styrelsen möjligt hänskjuta frågan om bolaget skall gå ilikvidation till bolagsstämman (första kontrollstämman). Om bolagsstämman intebeslutar att bolaget skall gå i likvidation, har aktieägarna på sig att läka kapitalbristen. Innan den fristen har löpt ut skall en ny bolagsstämma (andra kontrollstämman) hållas. Om denna inte visar att det egna kapitaletmotsvarar minst det registrerade aktiekapitalet, är bolagetlikvidationspliktigt. Syftet med bestämmelserna är att se till att aktieägarna i aktiebolag med alltför låg konsolideringsgrad utan dröjsmål antingen vidtaråtgärder för att stärka bolagets ställning eller inleder en ordnad avveckling av bolaget (jfr prop. 2000/01:150, s. 35). Åsidosätts regelsystemet kanstyrelseledamöter och aktieägare under vissa förutsättningar drabbas avpersonligt betalningsansvar för bolagets förpliktelser.Kravet på revisorsgranskning infördes efter förslag avBetalningsansvarskommittén (jfr prop. 1990/91:198, s. 8) och motiverades avönskemålet att inte ge mindre nogräknade bolagsstyrelser möjligheter att påolika sätt fuska med kontrollbalansräkningen, t.ex. genom att tillämpa oriktigavärderingsregler. En kvalitetsgranskning av bokslutet med den inriktningen vorenaturligtvis värdefull även i detta sammanhang. Mot det måste ställastidsutdräkten. Vid remissbehandlingen av promemoriorna har i olika sammanhanguttalats att företagsomstruktureringar måste genomföras med vissskyndsamhet. Regeringen avstår, bl.a. mot den bakgrunden, från att föreslåregler om kvalitetsgranskning av det särskilda bokslutet.Skattemyndigheten skall på grundval av skalbolagsdeklarationen fastställa ettunderlag för beräkning av säkerhetens storlek. Det ligger i sakens natur att det beslutet måste fattas skyndsamt.RSV har i sitt remissyttrande pekat på omständigheter som gör det mindrelämpligt att använda skattekontot för att säkerställa att skatten verkligen blir betald. En smidigare lösning, som dessutom innebär mindre påfrestningar förföretagets likviditet, skulle vara att det ställs säkerhet i form av bankgaranti för den beräknade skatten. Ställs inte säkerhet efterskattemyndighetens beslut tillämpas huvudregeln, dvs. överlåtaren beskattas.Detta bör gälla oberoende av om bolaget överklagat fastställelsebeslutet ellerinte.Garantiförbindelser har tidigare använts i skattelagstiftningen. Som exempel kan nämnas att garantiförbindelse förekom i lagen (1978:970) om uppskov medbeskattningen av realisationsvinst och lagen (1954:40) om särskildinvesteringsfond för avyttrat fartyg m.m. Även i nu gällande rätt användsgarantiförbindelsen som ett medel att förhindra skatteförluster för detallmänna. Enligt 17 kap. 3 § första stycket skattebetalningslagen (1997:483,SBL) får anstånd med skatteinbetalningen beviljas i vissa situationer där denskattskyldige begärt omprövning av eller överklagat ett beskattningsbeslut omden skattskyldige ställer säkerhet för beloppet. Enligt andra stycket sammaparagraf skall kostnader för ställd säkerhet ersättas av staten om yrkandet iett omprövningsärende eller mål bifalls (jfr prop. 1993/94:151, s. 126). Enliknande ordning bör kunna tillämpas även i detta fall. Om garantiförbindelseninte behöver tas i anspråk för betalning av bolagsskatten är det rimligt attkostnaden för ställd säkerhet ersätts av staten.Skattemyndighetens beslut om beräkningsunderlag för säkerheten är inte attbetrakta som ett taxeringsbeslut. Årets skattepliktiga inkomst bestäms vid denordinarie taxeringen. får ta säkerheten i anspråk i denutsträckning det behövs för att täcka betalningen av inkomstskatten. Påfördaskatter skall enligt 23 kap. 7 § SBL betalas även om beslutet om skatten intehar vunnit laga kraft. Betalningen skall normalt inte kunna skjutas upp baragenom att den skattskyldige begär omprövning eller överklagar (jfr prop.1989/90:74, s. 339). Undantag från den bestämmelsen gäller bara om anståndbeviljas.RSV anser att det måste finnas en bestämmelse som hindrar att underskott somuppkommit efter ägaröverlåtelsen kvittas mot den obeskattade vinst som uppkommit under tidigare ägares innehav. I den delen hänvisar RSV till skattemyndighetens promemoria. Där uttalas att de skäl som motiverat spärreglerna i lagen(1993:1539) om avdrag för underskott i näringsverksamhet (underskottslagen)torde gälla även beträffande skalbolag där ägarförändringen inte motiveras avnågra affärsmässiga skäl. Möjligheten att finansiera en förlustbringandeverksamhet bör inte få en avgörande betydelse för ägarförändringen i ettskalbolag. Ett ägarbyte bör inte enbart ske på grund av att det förvärvadeföretaget innehåller obeskattade medel som skall finansiera den nye ägarensverksamhet. Underskottslagens bestämmelser finns nu 40 kap. föreslår att avdragsbegränsningen utformas på följande sätt.1. Avdragsbegränsningen omfattar endast sådana företag som faller underskalbolagsdefinitionen.2. Underskott i en verksamhet som har startats efter ägarbytet och underskott ien verksamhet som har startats i samband med andelsavyttringen i kringgåendesyfte får inte kvittas mot företagets inkomst som belöper sig föreägarbytet.3. Ett ägarbyte anses ha skett om andelar med mer än hälften av samtliga rösteri företaget avyttrats under beskattningsåret.4. Avdrag för underskott som begränsats på detta sätt medges närmast följandeår.Gällande rätt innehåller, så vitt nu är av intresse, spärregler förförlustutjämning efter ägarförändringar i två situationer. Enligt 35 kap. 3 § IL kan koncernbidrag ges med skatterättslig verkan bl.a. under förutsättning attmoderföretaget äger dotterföretaget till och attdotterföretaget varit helägt under hela beskattningsåret. Enligt 40 kap. 14 § IL inträder en koncernbidragsspärr om ett underskottsföretag får ett bestämmandeinflytande över ett annat företag (vinstföretag). Koncernbidragsspärren innebäratt underskottsföretagets gamla förluster endast får kvittas mot överskott somuppkommer hos det företaget. Mottagna koncernbidrag kan således inte användasför kvittning. Regler som spärrar rätten tillförlustavdrag när verksamheten förändras eller när en ägar- ochverksamhetsförändring inträder finns inte. I förarbetena (prop.1993/94:50, s. 258 f.) uttalas att det utifrån neutralitetssynpunkt inte finnsskäl att tillmäta en omläggning av verksamheten någon betydelse. Det vorenämligen godtyckligt att anta att verksamheten skulle ha bedrivits i oförändradform vid oförändrade ägarförhållanden. Snarare kan man utgå från att varje ägare försöker förränta kapitalet på bästa möjliga sätt. Uttalandet avserverksamhets- och ägarförändringar i förlustbolag men är relevant även medavseende på vinstbolag och talar för att någon avdragsbegränsning inte börinföras om verksamheten förändras i det avyttrade bolaget. Utvecklingen bör dock följas noga och ett annat ställningstagande är motiverat om det visar sig attsituationen missbrukas.Vad slutligen gäller Näringslivets Skattedelegations invändning attavskattningsförfarandet kan stå i strid med utbetalningsförbudet i 12 kap. 1 §aktiebolagslagen anser regeringen att farhågorna är ogrundade. Denomständigheten att det avyttrade företaget ställer säkerhet för sin egen skattkan inte rimligen anses stå i strid med utbetalningsförbudet.5.8 KonsekvensanalysHandeln med skalbolag måste betecknas som omfattande (jfr avsnitt 5.1). Prisetför obeskattade vinstmedel bestäms i många fall utifrån antagandet attbolagsskatten inte skall betalas efter ägarövergången. Skatteundandraganden avden karaktären kan inte accepteras. Inte minst med hänsyn till den allmännaskattemoralen är det viktigt med ett lagstiftningsingripande. Det är förnärvarande inte möjligt att ge en mer exakt uppskattning av skalbolagshandelnsomfattning än vad som har gjorts i avsnitt 5.1.De skatteundandraganden som den föreslagna stopplagstiftningen avser attmotverka genomförs av köparna till skalbolagen och det kan därför ifrågasättasom åtgärderna inte i stället skulle sättas in på de civil- och straffrättsligaområdena.Ekonomisk brottslighet har ofta sin grund i missbruk av detassociationsrättsliga regelsystemet och det är givetvis viktigt att reglerna ärutformade på ett sådant sätt att missbruk försvåras. Det har, såsom redovisats i avsnitten 4.5.2 och 5.1 också genomförts en rad åtgärder som syftar till attkomma till rätta med oseriösa förfaranden i aktiebolag på de civil- ochstraffrättsliga områdena. De utredningsproblem som förekommer i samband medskalbolagshärvor är omfattande och välkända. Det är bl.a. mot den bakgrundenviktigt att regelsystemet i sin helhet är utformat på ett sådant sätt attförutsättningarna för skatteundandraganden av det här slaget undanröjs. Enligtregeringens mening är det därför nödvändigt att införa regler även påskatterättens område. Några remissinstanser har lämnat in alternativa förslag.Förslagen bygger i princip på anmälningsförfaranden kompletterade med ettpreliminärt deklarationsförfarande eller revisorsintyg och förvärvstillstånd.Regeringen anser av skäl som redovisats i avsnitt 5.1 att det inte är enframkomlig väg att införa regler av den föreslagna typen.Det är oundvikligt att reglerna får konsekvenser för småföretagen och, kanske iförsta hand, för ägarna. Reglerna kan komma att tillämpas när ägaren till ettföretag säljer sitt bolag. Skalbolagsdefinitionen tar sikte på bolag som tillstor del innehåller kontanta medel, värdepapper och liknande tillgångar. Det gör att tjänsteföretag, som kanske saknar traditionella anläggningstillgångar,lättare än andra företag vid en omstrukturering av verksamheten kan komma attklassificeras som skalbolag. Detsamma kan gälla för företag som samlat på siglikvida medel inför en större investering, det vill säga s.k. tillväxtföretag.Att närmare uppskatta hur många ur allmän synpunkt legitima transaktioner somkommer att träffas av skalbolagsreglerna är emellertid inte möjligt. Bland annat mot den bakgrunden är det viktigt att skalbolagsreglerna utvärderas när devarit i kraft . Utvärderingen bör dessutom ta sikte på om reglernauppfyller sitt syfte och om de medför tillämpningssvårigheter för skattskyldiga, myndigheter och domstolar.Det är fråga om stopplagstiftning och beskattningskonsekvensen vid avyttringarsom träffas av bestämmelserna blir kännbar. Det är inte minst mot den bakgrunden viktigt att skatteförvaltningen tar fram informationsmaterial om den nyalagstiftningen.Tidigare remitterade förslag till stopplagstiftning kritiserades bl.a. på grundav att dess konsekvenser var svåra att förutse för säljaren. Köparens åtgärderpåverkade säljarens skattesituation utan att denne kunde göra något åt det. Denu föreslagna bestämmelserna har utformats på ett sådant sätt att säljarenlättare skall kunna avgöra om det är ett skalbolag han säljer.Skalbolagsregeln skall inte tillämpas om särskilda skäl talar mot det. Syftet är att undanta situationer där regeln inte bör tillämpas. En skattskyldig somåberopar särskilda skäl kan emellertid inte vara helt säker på omskattemyndigheten kommer att tillämpa skalbolagsreglerna eller inte. Denosäkerheten kan leda till att företagsekonomiskt motiverade omstruktureringarinte kommer till stånd.Avskattningsregeln förutsätter att en skalbolagsdeklaration, grundad på ettsärskilt bokslut lämnas in. Någon form av bokslut upprättas sannoliktregelmässigt vid företagsöverlåtelser. Även om köparbolaget inte ärkoncernredovisningsskyldigt torde det krävas att övertagna tillgångar ochskulder kan identifieras, dvs. att de har dokumenterats i anslutning tillöverlåtelsen. Skalbolaget kan annars inte infogas i köparens organisation. Äveni de fall köparen är en fysisk person torde någon form av redovisning krävas.Det framstår därför inte som sannolikt att det kravet medför en extraarbetsbörda för den skattskyldige. Att upprätta en skalbolagsdeklaration medfördäremot extra arbete och kostnader. Kostnaden torde variera och kan medprofessionell hjälp som lägst röra sig om ett par . Har manhederliga avsikter kan den kostnaden naturligtvis framstå som både hög ochorimlig. Bestämmelsen måste emellertid ses mot bakgrund av att den harkaraktären av en ventil. Den öppnar en möjlighet att undvikabeskattniningskonsekvenserna av en skalbolagsavyttring.Avskattningsregeln har utformats på ett annat sätt än i den senast remitteradedepartementspromemorian. Enligt nu föreliggande förslag förutsätts inte att detavyttrade företaget eller, i fråga om handelsbolag, delägaren betalar in denskatt som beräknas på grundval av skalbolagsdeklarationen. Det är tillräckligtatt en garantiförbindelse lämnas. Den får tas i anspråk av skattemyndigheten iden mån skatten inte betalas. Kostnaden för den ställda säkerheten ersätts omgarantiförbindelsen inte behöver tas i anspråk. Även om det tar resurser ianspråk att ställa säkerhet blir likviditetspåfrestningarna mindre med den nuvalda lösningen.Samråd med representanter för småföretag har skett genom att de tre förslagenmed skatteregler mot handel med skalbolag har remitterats. Remissinstansernassynpunkter har redovisats ovan.Regeringen bedömer att de föreslagna reglerna inte skall leda till någon ökningutan snarare en minskning av arbetsbelastningen hos skattemyndigheterna eller de allmänna förvaltningsdomstolarna.5.9 Effekter för offentliga finanserFörslaget syftar till att säkerställa det skatteuttag som följer av allmännaregler genom att förhindra olika slag av kringgåenden. Med detta skatteuttag som norm uppkommer inga effekter för de offentliga finanserna.5.10 Ikraftträdande och retroaktiv tillämpningI lagrådsremissen föreslogs att skalbolagsreglerna skulle träda i kraft den 1juli 2002 och tillämpas på andelsavyttringar efter ikraftträdandet. För att fåett snabbt slut på handeln med skalbolag och för att inte de gamla reglerna islutet av sin giltighetstid skall kunna utnyttjas i stegrad omfattning är enretroaktiv tillämpning befogad. Regeringen föreslår därför att de nya reglernamed stöd av undantagsbestämmelsen i 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformentillämpas på avyttringar av andelar i skalbolag fr.o.m. dagen efteröverlämnandet av denna proposition. Regeringen avser att överlämna propositionen till . De nya reglerna bör således tillämpas fr.o.m.den 4 april 2002.6 Författningskommentarer6.1 Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)13 kap.1 §Tredje stycket har med oförändrat innehåll flyttats till 13 kap. 1 a §.1 a §Paragrafen är ny. I första stycket har nuvarande 13 kap. 1 § tredje styckettagits in. I andra stycket har en hänvisning till 49 a kap. förts in. Genomhänvisningen hänförs kapitalvinst vid en avyttring av en andel i ett skalbolagtill inkomstslaget näringsverksamhet.14 kap.13 § aParagrafen, som är ny, anger att sådan inkomst i inkomstslaget näringsverksamhet som avses i 49 a kap. 11 § hänförs till en egen näringsverksamhet. Det innebäratt underskott av annan näringsverksamhet inte kan kvittas mot sådan inkomst.15 kap.1 §I paragrafen har gjorts en följdändring med anledning av att 48 a kap. sominfördes genom lag 2001:1176 om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) integäller i inkomstslaget näringsverksamhet (prop. 2001/02:46, bet. 2001/02:SkU13).16 kap.1 §Ändringen är av samma slag som ändringen i 15 kap. 1 §.43 kap.8 §I det nya andra stycket anges att bestämmelserna om viss skattefrihet förutdelningar och kapitalvinster på onoterade aktier, de s.k. lättnadsreglerna,inte skall tillämpas om kapitalvinsten skall tas upp i inkomstslagetnäringsverksamhet med stöd av skalbolagsreglerna.49 kap.5 §Genom den nya tredje punkten blir bestämmelserna om uppskovsgrundandeandelsbyten inte tillämpliga om det finns förutsättningar att tillämpabestämmelserna om avyttring av andelar i skalbolag.49 a kap.1 §Paragrafen är ny i förhållande till lagrådsremissen. Den har tillkommit påLagrådets förslag och anger kapitlets innehåll.2 §I paragrafen anges under vilka förutsättningar kapitlet skall tillämpas. Avförsta punkten jämförd med 5 § framgår att en av förutsättningarna är att enfysisk person avyttrar en andel i ett skalbolag. Dödsbon omfattas enligt 4 kap.1 och 2 §§ av bestämmelserna. Enligt 4 § anses här även andra delägarrätter somföretaget gett ut som andelar. Termen skalbolag definieras i 6 §.Enligt andra punkten förutsätts att det har uppkommit en kapitalvinst iinkomstslaget kapital. Av skalbolagsdefinitionen (se 49 a kap. 6 § jämförd med 7 och 8 §§) framgår att även indirekta avyttringar omfattas av bestämmelserna iden meningen att hänsyn tas till sådana tillgångar som innehas av ett företag iintressegemenskap (se 49 a kap. 5 §) vid bedömningen av om det avyttradeföretaget (jfr 4 §) är ett skalbolag.3 §I paragrafen regleras i vilka situationer skalbolagsreglerna inte skalltillämpas.Av första punkten jämförd med 4 § framgår att bestämmelserna inte tillämpas omnågon andel i det företag som den avyttrade andelen hänför sig till ärmarknadsnoterad. En delägarrätt är enligt 48 kap. 5 § marknadsnoterad om den ärnoterad på svensk eller utländsk börs eller, utan att vara noterad på börs, ärföremål för kontinuerlig allmänt tillgänglig notering på grundval avmarknadsmässig omsättning. Avgränsningen har utformats i enlighet med ettalternativ som Lagrådet pekat på.Det saknas anledning att tillämpa skalbolagsreglerna om avyttringen sker genomatt det avyttrade företaget träder i likvidation eller försätts i eller upplöses genom konkurs. I andra punkten har därför införts hänvisningar till 44 kap. 7och 8 §§. Enligt 7 § första stycket anses ett värdepapper avyttrat om detföretag som gett ut det träder i likvidation. Enligt 8 § första stycket 1 ansesett värdepapper avyttrat om det företag som gett ut det försätts i konkurs ochär ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening. Enligt punkten 2samma stycke gäller detsamma om företaget upplöses genom konkurs och är ettannat företag än ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening.Enligt bestämmelserna i 50 kap. 2 § anses en handelsbolagsandel avyttrad omhandelsbolaget upplöses eller om en andel löses in. I det förra fallet harrisken för skalbolagstransaktioner bedömts vara små och därför undantagits fråntillämpningsområdet. Ett undantag för upplösningsfallet har därför tagits in itredje punkten. Enligt 50 kap. 2 § andra stycket behandlas överlåtelse genomgåva och familjerättsliga successioner av andelar i handelsbolag som enavyttring av andelen om den justerade anskaffningsutgiften är negativ. Inteheller i de fallen har det ansetts motiverat att skalbolagsreglerna tillämpas.I 51 kap. finns bestämmelser om beskattning i inkomstslaget näringsverksamhetvid avyttring av andelar i svenska handelsbolag. Utgångspunkten för de reglernaär att den del av inkomsten från ett handelsbolag som utgör inkomst iinkomstslaget näringsverksamhet för en delägare som är fysisk person skallbeskattas likvärdigt med andra inkomster i näringsverksamhet även om delägarenhar avyttrat sin andel under räkenskapsåret. Om de bestämmelserna skalltillämpas gäller, enligt fjärde punkten, inte de föreslagna reglerna i dettakapitel.4 §I paragrafen förklaras hur begreppet "andel" används i detta kapitel. Enligtandra stycket avses med andel även andra delägarrätter som har getts ut av ochhänför sig till det avyttrade företaget. Delägarrätter definieras i 48 kap. 5 §.Av tredje stycket framgår att bestämmelserna tillämpas på andelar i utländskajuridiska personer bara om företagets inkomster kan träffas av svenskbeskattning. Stycket har införts på förslag av Lagrådet.5 §I paragrafen förklaras hur uttrycket "företag i intressegemenskap" används idetta kapitel. Ett väsentligt inflytande i ett företag som det avyttradeföretaget direkt eller indirekt äger del i kan följa av ägarandelens storlekeller av andra omständigheter. Bestämmelsen täcker bl.a. det fallet att ettstort antal samverkande fysiska personer som var och en äger ett bolag som i sin tur äger ett och samma skalbolag även om ägarbolagens respektive ägarandel iskalbolaget är liten.6 §De företag som är av intresse på skalbolagsmarknaden kännetecknas av att de iallt väsentligt innehåller kontanta medel och andra lättrealiserade tillgångar.Regeln mot skalbolagstransaktioner har därför inriktats mot avyttringar därsumman av marknadsvärdet av likvida tillgångar hos det avyttrade företagetöverstiger en viss andel av ersättningen (jämförelsebeloppet) för avyttringen.7 §Av paragrafen framgår det att som likvida tillgångar räknas kontanter,värdepapper och liknande tillgångar. I praktiken torde det främst vara fråga ommarknadsnoterade värdepapper. För att förhindra kringgåenden har en sådanbegränsning inte föreslagits. Se vidare i avsnitt 5.3. För att motverkakringgående av regeln har det ansetts nödvändigt att till summan av kontantamedel och marknadsvärdet av värdepapper och liknande tillgångar läggamarknadsvärdet av andra tillgångar om dessa anskaffats tidigast föreavyttringen, om tillgångarna saknar affärsmässigt samband med verksamheten sådan den bedrevs intill före avyttringen, och om det inte framgår attanskaffningen skett i annat syfte än att tillgångarna lätt skulle kunna avyttras efter avyttringen av andelarna. Samtliga villkor skall vara uppfyllda.Tillgångarna i fråga kan vara av helt tillfällig karaktär. Det kan också handlaom tillgångar som är främmande för den egentliga verksamheten i det avyttradeföretaget.Enligt andra stycket räknas inte andelar i företag i intressegemenskap tillvärdepapper eller liknande tillgångar.