prop · GQ031 · 2002-10-08 00:00:00 — Utsläppen av kväveoxider från internationell luft- och sjöfart har dock ökat betydligt , men det är svårt att uttala sig om detta är en bestående trend. minskade belastningen på haven av fosfor och kväve. Därefter har den totala belastningen ökat något, även om utsläppen från punktkällor har fortsatt att minska. Under den kommande mandatperioden ges havsmiljöfrågorna en central roll i miljöpolitiken. har luftkvaliteten i tätorter förbättrats markant. Tack vare katalytisk avgasrening och minskad bensenhalt i bensin har stadsluftens genomsnittliga bensenhalt sjunkit . ligger den dock fortfarande över lågrisknivån i alla tätorter där mätningar genomförs. Tabell 1.10 Gröna nyckeltal Energianvändning (TWh respektive Wh/kr) Utsläpp till luft (tusentals ton)3 Belastning på haven (tusentals ton) Påverkan på luftkvalitet (mikrogram per kubikmeter) 4,3-10,4 2,4-6,2 1,9-5,1 1,9-4,9 1,5-4,0 1Total energianvändning exklusive energiomvandlingsförluster i kärn- kraftsverk. 2Energieffektiviteten mäts som total energianvändning i relation till BNP. BNP är från reviderade Nationalräkenskaper, priser. 3Inkluderar bunkring för internationell luft- och sjöfart. skiljer sig därför i förhållande till redovisningen inom ramen för den internationella klimat- konventionen och konventionen om långväga gränsöverskridande luft- föroreningar. 4Bensenhalt i luften, vinterhalvårsmedelvärden i olika tätorter (11, 24, 25, 31 respektive 36 orter). 5.Utsläppen från internationell luft- och sjöfart ökade med 67 tusen ton Källor: , och Statistiska central- byrån Den ekonomiska politiken skall bidra till att minska klyftorna i samhället. Tillväxten skapar ökade resurser och fler arbetstillfällen. Men tillväxt är i sig ingen garant för minskade klyftor. Förutom en tillväxtfrämjande ekonomisk politik krävs därför en aktiv rättvisepolitik. spelar social bakgrund, kön, etniskt tillhörighet, sexuell läggning och funk- tionshinder roll för människors möjligheter att påverka sina livsvillkor. Tillgången till jobb, utbildning och utveckling är inte lika för alla. Många människor lever på marginalen och har svårt att få vardagen att gå ihop. Ensamstående föräldrar, ungdomar och invandrare är speciellt utsatta. Trots dessa problem är fortfarande ett av de mest jämlika länderna i världen. Oavsett vilket mått som används är ett av de länder som har den lägsta inkomst- spridningen, den lägsta andelen fattigdom och den lägsta andelen barnfattigdom. Politiken gör skillnad. En central rättvisefråga är att de som invandrar till måste ges möjlighet att komma in i det svenska samhället. Ett annat viktigt område är den sociala snedrekryte- ringen till den högre utbildningen. Det är fortfarande betydligt vanligare att barn till föräldrar med högre utbildning studerar vidare. De senaste årens utbyggnad av högskolan och det reformerade studie- stödssystemet syftar till att bryta det mönstret. satsas för att stimulera till särskilda rekryteringsåtgärder. Reformer för ökad jämställdhet mellan kvinnor och män är en annan central del av rättvisepolitiken. Därför analyseras regeringens beslut ur ett jämställdhets- perspektiv. Halvera behovet av socialbidrag Regeringen har som mål att halvera social- bidragsberoendet . Socialbidragsberoendet ökade kraftigt . Ökningen var en indikator på minskad rättvisa och ökade klyftor. Social- bidragsberoendet skapar utanförskap och resignation, gör människor mer ofria och ökar klyftorna i samhälle. minskade behovet av socialbidrag motsvarande 14 300 personer och minskade behovet av socialbidrag motsvarande 9 700 personer (se faktaruta). Regeringens bedömning är att målet om en halvering av socialbidragsbero- endet till 2004 är inom räckhåll. I diagram 1.6 visas fördelningseffekterna av ett halverat socialbidragsberoende. Staplarna visar hur inkomsterna förändras i olika inkomstgrupper när behovet av socialbidrag halveras. I grupp 1 finns de med lägst inkomst. I grupp 10 finns de med högst inkomst. I diagrammet visas att det är de med de lägsta inkomsterna som tjänar på att behovet av socialbidrag halveras. De viktigaste verktygen för att uppnå målet är låg arbetslöshet, en ökning av sysselsätt- ningsgraden, en reducering av oönskad deltid och att inkomsttryggheten är god om man blir arbetslös, sjuk eller av andra skäl måste lämna arbetslivet. Kampen mot arbetslöshet och för ökad sysselsättning är därför avgörande när det gäller att bryta bidragsberoendet. Källa: , SCB Diagram 1.6 Ekonomiska effekter av en möjlig halvering av socialbidraget Inkomstgrupper (deciler) Halveringen av socialbidragsberoendet skall göras års nivå, som när målet sattes upp var den senaste statistik som fanns till- gänglig. Socialbidragsberoendet mäts som hel- årsekvivalenter, eftersom detta mått fångar upp antalet bidragstagare, varaktigheten i bidragsberoendet samt bidragsbeloppet. Antalet helårsekvivalenter beror på hur och med hur stora belopp personer uppbär socialbidrag. uppgick socialbidrags- beroendet till ca 115 000 helårsekvivalenter. För att målet skall uppnås skall antalet helårs- ekvivalenter halveras till 57 500. I bilaga 3 görs en mera detaljerad analys av förutsättningarna för att målet skall kunna uppnås. 2 Förslag till riksdagsbeslut såvitt avser den ekonomiska politiken och förslag till statsbudget 1.godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringen för- ordar (kapitel 1), 2.fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten till 2002, 2004 (avsnitt 4.1.1), 3.godkänner beräkningen av de offentliga utgifterna (avsnitt 4.1.2), 4.bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning (avsnitt 4.4.4), 5.godkänner beräkningen av myndigheters m.fl. in- och utlåning i (avsnitt 4.4.4), 6.godkänner beräkningen av den kassa- mässiga korrigeringen (avsnitt 4.4.4), 7.godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster (avsnitt 5.4 och bilaga 1), 8.beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med vad regeringen föreslår (avsnitt 6.2, tabell 6.5), 9.godkänner beräkningen av förändringar av anslagsbehållningar (avsnitt 6.2, tabell 6.5), 10.godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden som riktlinje för regeringens budgetarbete (av- snitt 6.2, tabell 6.5), 11.godkänner beräkningen av utgifterna för Ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten (avsnitt 6.2, tabell 6.5), 12.bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investe- ringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet intill ett belopp av 23 (avsnitt 7.1), 13.bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheters räntekonton i intill ett belopp av 17 (avsnitt 7.1), 14.bemyndigar regeringen att för Sjunde AP-fondens verksamhet dels besluta om lån i för investe- ringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten intill ett belopp av , dels besluta om kredit på räntekonto i intill ett belopp av (avsnitt 7.1), 15.bemyndigar regeringen att , med de begränsningar som följer av 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om stats- budgeten, besluta att ett ramanslag, med undantag för anslag anvisade för förvalt- ningsändamål, får överskridas om ett riksdagsbeslut om anslag på tilläggsbudget inte hinner inväntas samt om över- skridandet ryms inom utgiftstaket för staten (avsnitt 7.4), 16.bemyndigar regeringen att , för det under utgiftsområde 14 Arbetsliv uppförda ramanslaget 23:1 Arbetsmiljö- verket, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst (avsnitt 9.2.11), 17.bemyndigar regeringen att , för det under utgiftsområde 14 Arbetsliv uppförda ramanslaget 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m., ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda 18.bemyndigar regeringen att ikläda staten ekonomisk förpliktelse till förmån för Fysikhuset KB intill ett belopp av 1 där åtagandet får ha en löptid längst till och med (avsnitt 9.2.13), 19.godkänner den föreslagna användningen av de under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppförda anslagen 25:27 : Forskning och forskarutbildning och 25:35 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning (avsnitt 9.2.13), 20.bemyndigar regeringen att , för det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda ramanslaget 34:9 förpliktelser i samband med strålskydds- forskning som inklusive tidigare gjorda 21.bemyndigar regeringen att besluta om en låneram i på högst för för byggande av (avsnitt 9.2.17), 22.godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 22 Kommunika- tioner uppförda ramanslaget 36:5 Ersättning till för kostnader i samband med utdelning från AB Swedcarrier, m.m. (avsnitt 9.2.17), 23.bemyndigar regeringen att , för det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda ramanslaget 26:1 för miljö, areella näringar och samhälls- byggande: Forskning och kollektiv forskning, besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst (avsnitt 9.2.18), 24.bemyndigar regeringen att , för det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda ramanslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtagan- den medför utgifter på högst 1 , högst , högst , högst , högst och högst 2008 och därefter (avsnitt 9.2.18), 25.bemyndigar regeringen att , för det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda ramanslaget 44:2 Från EU- budgeten finansierade åtgärder för landsbyg- dens miljö och struktur, besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför , högst och högst 2008 och därefter (avsnitt 9.2.18), 26.godkänner ändrade ramar för utgifts- områden och anvisar ändrade anslag i enlighet med specifikation i tabell 2.1, 27.antar regeringens förslag till lag om ändring iinkomstskattelagen (1999:1229) (avsnitt 3.1 och 8.2.1), 28.antar regeringens förslag till lag om ändring isocialavgiftslagen (2000:980) (avsnitt 3.2 och 8.2.2), 29.antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1994:1920) om allmän löneavgift (avsnitt 3.3 och 8.2.2), 30.antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation (avsnitt 3.4 och 8.7.3), 31.antar regeringens förslag till lag om beräk- ning av viss inkomstskatt på förvärvs- inkomster vid taxering, m.m. (avsnitt 3.5 och 8.2.3), 32.antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1996:1512) om dubbelbeskatt- ningsavtal mellan de nordiska länderna (avsnitt 3.6 och 8.2.4), 33.antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1994:1776) om skatt på energi (avsnitt 3.7, 8.4.1, 8.4.2 och 8.4.3), 34.antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1999:673) om skatt på avfall (avsnitt 3.8, 8.4.1 och 8.4.4), 35.antar regeringens förslag till lag om ändring av lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus (avsnitt 3.9 och 8.4.1), 36.antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1994:1563) om tobaksskatt (avsnitt 3.10 och 8.5.2), 37.antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1994:1565) om beskattning av viss privatinförsel (avsnitt 3.11 och 8.5.1), 38.antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m. (avsnitt 3.12 och 8.5.1). Tabell 2.1 Specifikation av ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag för Kungliga hov- och slottsstaten Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Ekonomisk bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. samt diverse kostnader för rättsväsendet Bidrag till vissa internationella organisationer Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande Materiel, anläggningar samt forskning och Funktionen Försörjning med industrivaror Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. 1 Förslag av riksdagsstyrelsen. Offentligt biträde i utlänningsärenden Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Sjukpenning och rehabilitering m.m. Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer Ekonomisk trygghet vid ålderdom Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader Bidrag till vissa organisationer m.m. Tekniska högskolan: Grundutbildning Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk Allmän miljö- och naturvård Sanering och återställning av förorenade områden Ersättning till viss kanaltrafik m.m. Informationsteknik: Telekommunikation m.m. Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Arealersättning och djurbidrag m.m. Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Verket för näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader Upprätthållande av nationell metrologi m.m. Summa anslagsförändring på tilläggsbudget Regeringen har följande förslag till lagtext. 3.1Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 63 kap. 3 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ha följande lydelse. För dem som är obegränsat skattskyldiga under hela beskattningsåret upp- går grundavdraget till följande belopp. överstiger inte 1,86 prisbasbelopp överstiger 1,86 men inte 2,89 pris- basbelopp överstiger 2,89 men inte 3,04 pris- basbelopp överstiger 3,04 men inte 3,66 pris- basbelopp 0,403 prisbasbelopp ökat med av det belopp med vilket den taxerade förvärvsinkomsten överstiger 1,86 prisbasbelopp 0,6605 prisbasbelopp minskat med av det belopp med vilket den taxerade förvärvsinkomsten överstiger 3,04 prisbasbelopp 1 Senaste lydelse 2001:842. överstiger 3,66 men inte 5,615 prisbasbelopp minskat med 14 procent av det belopp med vilket den överstiger 5,615 men inte 6,41 av det belopp med vilket den För dem som är obegränsat skattskyldiga under hela beskattningsåret upp- går grundavdraget till följande belopp. överstiger inte 1,38 prisbasbelopp överstiger 1,38 men inte 2,95 pris- basbelopp överstiger 2,95 men inte 3,10 pris- basbelopp överstiger 3,10 men inte 6,87 pris- basbelopp 0,403 prisbasbelopp ökat med av det belopp med vilket den taxerade förvärvsinkomsten överstiger 1,38 prisbasbelopp 0,67 prisbasbelopp minskat med av det belopp med vilket den taxerade förvärvsinkomsten överstiger 3,10 prisbasbelopp Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 3.2Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 26 § och 3 kap. 13 § socialavgiftslagen (2000:980) skall ha följande lydelse. Arbetsgivaravgifterna är av avgiftsunderlaget och utgörs av Arbetsgivaravgifterna är av avgiftsunderlaget och utgörs av Egenavgifterna är av avgiftsunderlaget och utgörs av Egenavgifterna är av avgiftsunderlaget och utgörs av 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna i 2 kap. 26 § tillämpas på ersättning som betalas ut . 3.De nya bestämmelserna i 3 kap. 13 § tillämpas på inkomst som uppbärs . Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter utgången av skall, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter utgången av som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. 3.3Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1994:1920) om allmän löneavgift skall ha följande lydelse. Allmän löneavgift tas ut av underlaget och tillfaller staten. Allmän löneavgift tas ut av underlaget och tillfaller staten. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna tillämpas på lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalas ut . 3.De nya bestämmelserna tillämpas också på inkomst enligt 2 § som uppbärs . Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter utgången av skall, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter utgången av som svarar mot förhållandet mellan den del av beskatt- ningsåret som infaller och hela beskattningsåret. 2 Senaste lydelse 2000:1005. 3.4Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation Härigenom föreskrivs att 3, 5 och 14 §§ lagen (2000:1380) om skatte- reduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation skall ha följande lydelse. Skattereduktion skall göras vid debiteringen av slutlig skatt på grund av 2002 eller taxering. I underlaget för skattereduktionen ingår utgifter för en anslutning som tas i bruk under 2002 och som är betalda senast för ansökan. Skattereduktion skall göras vid debiteringen av slutlig skatt på grund av 2002, 2003 eller taxering. I underlaget för skattereduktionen ingår utgifter för en anslutning som tas i bruk under 2003 och som är betalda senast för ansökan. skall ha kommit in till skatte- skall ha kommit in till skattemyndig- Om en ansökan har kommit in en ansökan har kommit in senast den reduktionen tillgodoräknas vid debi- tering av slutlig skatt på grund av räknas vid debitering av slutlig skatt på grund av taxeringen . Denna lag träder i kraft . 3.5Förslag till lag om beräkning av viss inkomstskatt på förvärvsinkomster vid taxering, m.m. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Vid taxering skall för fysiska personer den del av den statliga inkomstskatten på förvärvsinkomst som enligt 65 kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229) anges till ett fast belopp om i stället utgöra en inkomstskatt. Vid tillämpning av lagen (1997:324) om begränsning av skatt skall denna skatt dock anses utgöra statlig inkomstskatt. 2 § Av den sammanlagda inkomstskatten enligt 1 § skall utgöra skatt till kommuner och skatt till landsting. Därvid skall en kommun som inte ingår i ett landsting behandlas som om den även utgjorde ett landsting. 3 § Ett totalt preliminärt belopp avseende den sammanlagda inkomstskatten skall fastställas av regeringen. Fördelning skall ske till kommunerna respektive landstingen med ett enhetligt belopp per invånare . Utbetalning skall göras av skattemyndigheten med en tolftedel på sätt som närmare föreskrivs i 4 § fjärde stycket lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. 4 § En slutavräkning av inkomstskatten skall ske när den årliga taxeringen har avslutats. Därvid skall de bestämmelser tillämpas som gäller slutav- räkning av kommunalskattemedel enligt 4 § femte stycket lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. 5 § beslut enligt 3 och 4 §§ får överklagas hos regeringen. Denna lag träder i kraft . 3.6Lag om ändring i lagen (1996:1512) om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna Härigenom föreskrivs att punkt 4 i övergångsbestämmelserna till lagen (1996:1512) om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna skall ha följande lydelse. 4.3 Bestämmelsen i artikel 31 Bestämmelsen i artikel 31 punkt punkt 3 i avtalet skall också tillämpas 3 i avtalet skall också tillämpas vid vid 2002 och taxeringar. taxeringar skall artikel 26 26 punkt 2 i avtalet inte gälla i fall då punkt 2 i avtalet inte gälla i fall då artikel 31 punkt 3 i avtalet tillämpas. artikel 31 punkt 3 i avtalet tillämpas. Vad som föreskrivs i första stycket skall, oberoende av bestämmelserna i bilaga 2 till denna lag, också gälla för inkomst som person med hemvist i uppbär för arbete ombord på danskt skepp i internationell färjetrafik mellan och om -skeppet är registrerat i det danska internationella skeppsregistret (), -arbetsgivaren har hemvist i , och -personen var anställd ombord på ett danskt skepp månad . Denna lag träder i kraft . 3 Senaste lydelse 2001:1054. 3.7Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1776) om skatt på energi dels att 2 kap. 1 och 10 §§, 3 kap. 2 §, 6 a kap. 1, 2 och 3 §§, 9 kap. 5 och 9 §§ samt 11 kap. 3, 9 och 10 §§ skall ha följande lydelse, dels att punkten 2 i övergångsbestämmelserna till lagen (1997:479) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Energiskatt och koldioxidskatt skall, om inte annat följer av andra stycket, betalas för följande bränslen med angivna belopp: 2710 00 26, 2710 00 27, a) miljöklass 1 b) miljöklass 2 2710 00 26, 2710 00 51, 2710 00 55, a) har försetts med b) inte har försetts med destillat vid 350oC, 4 Senaste lydelse 2002:684 miljöklass 3 eller inte 4.ur 2711 12 11 Gasol som används 19 00 a) drift av motordrivet fordon, fartyg eller b) annat ändamål än som ur 2711 29 00 Metan som används för a) drift av motordrivet fordon, fartyg eller b) annat ändamål än som 2711 11 00, a) drift av motordrivet fordon, fartyg eller b) annat ändamål än som I fall som avses i 4 kap. 1 § 7 och 8 och 12 § första stycket 4 tas skatt ut med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan de skattebelopp som gäller för bränslets olika användningssätt. För och efterföljande kalenderår skall de i första stycket angivna skattebeloppen räknas om enligt 10 §. Energiskatt och koldioxidskatt skall, om inte annat följer av andra stycket, betalas för följande bränslen med angivna belopp: a) miljöklass 1 b) miljöklass 2 2710 00 51, 2710 00 55, a) har försetts med b) inte har försetts med destillat vid 350oC, miljöklass 3 eller inte 4.ur 2711 12 11 Gasol som används 19 00 a) drift av motordrivet fordon, fartyg eller b) annat ändamål än som ur 2711 29 00 Metan som används för a) drift av motordrivet fordon, fartyg eller b) annat ändamål än som 2711 11 00, a) drift av motordrivet fordon, fartyg eller b) annat ändamål än som I fall som avses i 4 kap. 1 § 7 och 8 och 12 § första stycket 4 tas skatt ut med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan de skattebelopp som gäller för bränslets olika användningssätt. För och efterföljande kalenderår skall de i första stycket angivna skattebeloppen räknas om enligt 10 §. följande kalenderår skall energiskatt efterföljande kalenderår skall energi- skatt och koldioxidskatt betalas med belopp som efter en årlig omräkning belopp som efter en årlig omräkning motsvarar de i 1 § angivna skatte- motsvarar de i 1 § angivna skatte- jämförelsetal, uttryckt i som anger förhållandet mellan det som anger förhållandet mellan det närmast före det år beräkningen närmast före det år beräkningen av- avser och prisläget . ser och prisläget . Regeringen fastställer före november månads utgång de omräknade skatte- belopp som enligt denna lag skall tas ut för påföljande kalenderår. Beloppen avrundas till hela kronor och ören. Bränsle som används för nedan angivna ändamål, i förekommande fall med undantag för vissa bränsleslag, skall helt eller delvis befrias från skatt enligt följande, om inte annat anges. ändamål än motordrift eller uppvärmning eller i en process där bränslet i allt väsentligt används för annat ändamål än motordrift eller Förbrukning i tåg eller annat spårbundet färdmedel som avses i 2 kap. 1 § första stycket 3 b och 3 och 4 §§ Förbrukning i skepp, när skeppet inte används för privat ändamål som avses i 2 kap. 1 § första stycket 3 b och 3 och 4 §§ Förbrukning i båt för 5Senaste lydelse 2001:962. 6Senaste lydelse 2001:962. vilken medgivande enligt 2 kap. 9 § eller fartygstillstånd enligt fiskelagen (1993:787) meddelats, när båten inte används för privat ändamål som avses i 2 kap. 1 § första stycket 3 b och 3 och 4 §§ a) luftfartyg, när luftfartyget inte används för 2710 00 26) och bränsle som avses i 2 kap. 1 § första stycket 3 b och 3 och 4 §§. b) luftfartyg, när privat ändamål eller i nr 2710 00 51) provbädd eller i liknande eller andra produkter för vilka skatteplikt har inträtt Bränsle som avses i 2 kap. 1 § första elektrisk kraft, med de stycket 3 b och 3 begränsningar som följer av följer av tidigare punkter, Bensin, råtallolja, följer av tidigare punkter, bränsle som avses i