prop · GP03100d9 · 2002-04-15 00:00:00 — Landstingen bör kompenseras för denna kostnad genom det generella statsbidraget. Ersättningen till landstingen, som har uppgått till , har emellertid under 19992001 betalats från anslaget 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånen enligt en överenskommelse mellan staten och landstingen. Även bör ersättningen få belasta detta anslag. Anslaget behöver därmed ökas med . avses landstingen kompenseras genom det generella statsbidraget till landstingen. Anslaget 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånen skall således ökas med sammanlagt . 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att bidra till finansieringen av ökning av utgifterna inom ett annat utgiftsområde minskas anslaget 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 13:5 minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att bidra till finansieringen av ökning av utgifterna inom ett annat utgiftsområde minskas anslaget 13:5 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 13:6 minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att bidra till finansieringen av ökning av utgifterna inom ett annat utgiftsområde minskas anslaget 13:6 med . 14:2 Bidrag till WHO I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 14:2 Bidrag till WHO ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 14:5 minskas med . Skälen för regeringens förslag: betalar ett årligt bidrag till WHO . Bidraget är fastställt i USD. På grund av den oförutsett höga dollarkursen har inte hela bidraget kunnat betalas från anslaget utan en kompletterande betalning om 59 måste göras för . Regeringen anser därför att anslaget 14:2 Bidrag till WHO skall ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 14:5 minskas med motsvarande belopp. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder ökas med . Skälen för regeringens förslag: antogs en nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador (prop. 2000/01:20, bet. 2000/01:SoU8, rskr. 2000/01:144). Syftet med handlingsplanen är att lägga fast grundvalarna för en alkoholpolitik som leder till minskad alkoholkonsumtion och begränsar alkoholskadorna. behandlas också en särskild nationell handlingsplan mot narkotika (prop. 2001/02:91, bet. 2001/02:SoU15). Syftet med handlingsplanerna är bl.a. att lägga fast målen för samhällets insatser mot alkohol- och narkotikamissbruket och att utveckla målinriktade och samordnade förebyggande insatser på nivå. Frivilliga organisationer på alkohol- och narkotikaområdet utför insatser av betydande värde och omfattning. Det förebyggande, uppsökande, rådgivande och motivationsskapande arbetet är omfattande och en allt större del av opinionsbildning, kunskapsspridning och förebyggande insatser sker genom de frivilliga organisationerna. Regeringen bedömer att det inom ramen för det utvecklingsarbete som sker på alkohol- och narkotikaområdet finns behov av ett riktat stöd till organisationer och föreningar, inkl. klientorganisationer, som verkar förebyggande och stödjande inom alkohol- och narkotikaområdet. Medlen skall utgå till särskilda satsningar inom det förebyggande alkohol- och narkotikaområdet och fördelas av efter direktiv från regeringen. Anslaget 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder skall av dessa skäl ökas med . 16:7 Bilstöd till handikappade I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 16:7 Bilstöd till handikappade ökas med . Skälen för regeringens förslag: Bidrag till bilstöd är ett viktigt medel för att uppnå regeringens mål för handikappolitiken. För att förkorta väntetiderna för att få bidrag anser regeringen att ytterligare behövs för bidrag till bilstöd till handikappade. Anslaget 16:7 Bilstöd till handikappade skall därför ökas med detta belopp. 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbetet m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Insatser som syftar till skydd och hjälp till kvinnor som blivit utsatta för våld behöver kontinuerligt utvecklas. Regeringen anser därför att anslaget 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. bör tillföras ytterligare för att utveckla kvinnojourernas verksamhet. De särskilda behov som flickor och kvinnor med utländsk bakgrund, kvinnor med funktionshinder samt kvinnor med missbruksproblem kan ha, skall särskilt uppmärksammas. Medlen bör också kunna användas för att vidareutveckla kvinnojourernas befintliga organisationer och nya insatser till stöd för våldsutsatta kvinnor. Verksamheten i storstäderna bör prioriteras och samverkan och samfinansiering skall ske med berörda kommuner så att kontinuitet och långsiktighet kan säkerställas. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 45 . Regeringens förslag: Anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. ökas med 2 . Skälen för regeringens förslag: Sjukfrånvaron fortsätter att öka vilket får till följd att utgifterna för sjukpenning ökar även . De medel som anvisades på statsbudgeten har därför visat sig vara otillräckliga. De prognoser som ligger till grund för regeringens bedömning är dock osäkra och kan komma att justeras . Regeringen kommer att följa utvecklingen noga för att bedöma om den föreslagna ökningen är tillräcklig. Anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. behöver nu ökas med 2 . 19:6 Ersättning för kroppsskador I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 19:6 Ersättning för kroppsskador ökas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i propositionen Bättre villkor för totalförsvarspliktiga (prop. 2001/02:11) föreslagit att lägsta livränteunderlag för de totalförsvarspliktiga skall bestämmas till fem prisbasbelopp. Regeringen erfar dock att kan komma att besluta att livränteunderlaget skall uppgå till sju prisbasbelopp . Anslaget 19:6 Ersättning för kroppsskador behöver med anledning av detta ökas med . Finansiering sker genom utgiftsminskning under ett annat utgiftsområde. Regeringens bedömning: Ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen bör höjas under förutsättning att det statsfinansiella läget tillåter detta. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen avser att höja ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen 2002 under förutsättning att det statsfinansiella läget så tillåter. Härvid är det viktigt att alla försäkrade får del av höjningen. Regeringen avser att följa upp och utvärdera effekterna av förslagen i propositionen En rättvisare och tydligare arbetslöshetsförsäkring (prop. 1999/2000:139, bet. 2000/2001:AU5, rskr. 2000/2001:102) inför en eventuell förändring. En preliminär utvärdering kommer att redovisas . beredning av frågan om det statsfinansiella utrymmet avser regeringen att ta ställning till frågan om höjning av ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen. 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Förskottsutbetalningar av medel från ramanslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för får göras till beslutade projekt som drivs av ideella föreningar, lokala kooperativ (ekonomiska föreningar), allmännyttiga stiftelser eller lokala utvecklingsgrupper. Skälen för regeringens förslag: I samband med genomförandet av strukturfondsprogrammen i har det framkommit att vissa typer av projektanordnare, t.ex. ideella föreningar och lokala kooperativ, har haft svårigheter att starta och driva verksamheten på grund av svag likviditet. Regeringen beslutade därför om en försöksverksamhet med förskottsutbetalningar av medel från olika strukturfonder för projekt beslutade inom målprogrammen samt gemenskapsinitiativen. Mot bakgrund av erfarenheterna av programmens genomförande och försöksverksamheten med förskottsutbetalningar anser regeringen att det är angeläget att möjligheten till förskottsutbetalningar kvarstår. Förskottsutbetalningar bör således få göras till beslutade projekt som drivs av ideella föreningar, lokala kooperativ (ekonomiska föreningar), allmännyttiga stiftelser eller lokala utvecklingsgrupper. I villkoren ingår en beloppsgräns för förskottsbelopp och krav på prövning av projektets ekonomiska bärkraft. 22:11 Bidrag till lönegarantiersättning I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 22:11 Bidrag till lönegarantiersättning ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade minskas med samt genom att anslag inom andra utgiftsområden minskas. Skälen för regeringens förslag: Antalet konkurser har under föregående år varit större än förväntat. Utbetalningarna tyder på att denna höga nivå kvarstår, vilket påverkar utgifterna för lönegarantiersättning. Regeringen beräknar därför att behöver tillföras anslaget. Finansiering sker genom att anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade minskas med och genom minskning av utgifterna inom andra utgiftsområden. Det är viktigt att höja sysselsättningsnivån för de arbetshandikappade. Regeringen kommer att följa utvecklingen och vid behov återkomma. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 23:2 ökas med . Anslaget 23:1 minskas med . Skälen för regeringens förslag: godkände (prop. 2001/02:1 utg.omr. 14 avsnitt 4.8.2, bet. 2001/02:AU1, rskr. 2001/02:115) en överföring av delar av fyra laborativa program på arbetslivets område från till närliggande forskning inom högskolan. får tillfälligt ökade kostnader i samband med att delar av forskningsprogrammen flyttas. Institutet behöver tillföras ytterligare medel för detta. Anslaget 23:1 minskas med för att finansiera de extra kostnader som uppstår i samband med flytten av de laborativa programmen. Dessutom minskas detta anslag med för att finansiera ökningen av anslaget 23:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO.) Anslaget 23:1 skall alltså minskas med sammanlagt med . Regeringen bereder f.n. frågan om att överföra ytterligare ett program från , nämligen (BSC), till högskolan. BSC disponerar medel för samarbetsavtal. Regeringen anser att verksamheten vid BSC i ökad utsträckning bör finansieras med externa medel. anser dock regeringen att BSC bör tillföras anslagsmedel utöver de medel som beräknats under . Sammantaget skall anslaget 23:2 ökas med . 23:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 23:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) ökas med . Skälen för regeringens förslag: En av HomO:s viktigaste uppgifter är att informera om sin verksamhet. HomO har små möjligheter att bekosta informationssatsningar annat än genom sin webbplats. Myndigheten bör därför tillföras ytterligare för att producera trycksaker m.m. Finansiering sker genom att anslaget 23:1 minskas med motsvarande belopp. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 11 . Regeringens förslag: Anslaget 25:2 Studiemedel m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: Den ökade satsningen på vuxenutbildning som regeringen föreslår under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning medför att kostnaderna för studiemedel ökar med . Anslaget behöver ökas med detta belopp. För att bidra till finansieringen av utgifter under andra utgiftsområden minskas anslaget med . Sammantaget innebär detta att anslaget 25:2 Studiemedel m.m. skall minskas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag om 3 . Regeringens förslag: Anslaget 25:4 Vuxenstudiestöd m.m. ökas med Skälen för regeringens förslag: Den ökade satsningen på vuxenutbildning som regeringen föreslår under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning medför att kostnaderna för vuxenstudiestöd ökar med Anslaget 25:4 Vuxenstudiestöd m.m. behöver därför ökas med . 25:17 Bidrag till den särskilda vuxenutbildningsinsatsen I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 25:17 Bidrag till den särskilda vuxenutbildningsinsatsen ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 25:19 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning minskas med . Skälen för regeringens förslag: har beslutat (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229) om en avtrappning av antalet utbildningsplatser inom den särskilda vuxenutbildningsinsatsen i två steg till den nivå för statens stöd till den kommunala vuxenutbildningen som skall gälla . Som en följd av att kommunerna fortfarande i hög grad planerar verksamheten läsårsvis, kommer en dominerande del av minskningen att ske mellan vårterminen och . För att dämpa effekterna av neddragningen på orter, som berörts av vinterns varsel och friställningar inom tillverkningsindustrin eller har särskilt svag efterfrågan på arbetskraft, bör medel motsvarande ytterligare 6 000 utbildningsplatser, , tillföras anslaget. För att finansiera höjningen av anslaget 25:17 Bidrag till den särskilda vuxenutbildningsinsatsen samt ökningen av utgifterna under ett annat utgiftsområde minskas anslaget 25:19 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning med sammanlagt . 25:22 : Grundutbildning 25:24 : Grundutbildning 25:56 : : Grundutbildning 25:72 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. I statsbudgeten finns för dessa ändamål uppförda ramanslag på sammanlagt 8 . Regeringens förslag: De i tabell 7.3 uppräknade anslagen ökas respektive minskas med de belopp som anges. Skälen för regeringens förslag: I syfte att åstadkomma ett bättre utnyttjande av platser inom högskolornas grundutbildning föreslås en omfördelning av platser och anslagsmedel. Det har visat sig att den fördelning av platser som tidigare gjorts inte byggde på en korrekt bedömning av kapacitet och efterfrågan på högre utbildning. Genom att omfördela anslagen mellan högskolorna kan den totala utbildningsvolymen inom högskolornas grundutbildning ökas . Ökningarna och minskningarna skall fördelas mellan anslag på det sätt som framgår av tabell 7.3. Tabell 7.3 Ökningar och minskningar av anslag 25:72 Enskilda utbildningsanordnare på Tekniska högskolan: Grundutbildning 25:73 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 25:73 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 25:58 Högskolan på : Grundutbildning minskas med . Skälen för regeringens förslag: Under har ett antal högskolor haft fler helårsstudenter och utfört fler helårsprestationer än vad som kunnat ersättas inom det särskilda åtagandet för NT-utbildning. Den produktion som inte kunnat ersättas med anslag motsvarar totalt . Anslaget 25:73 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. bör därför tillföras ytterligare medel för detta ändamål. Finansiering sker genom att anslaget 25:58 Högskolan på : Grundutbildning minskas med samma belopp. Kultur, medier, trossamfund och fritid 28:39 Stöd till trossamfund I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 28:39 Stöd till trossamfund minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 28:39 Stöd till trossamfund minskas med för att finansiera ökade utgifter under ett annat utgiftsområde. 7.2.15Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att till ett belopp om högst ställa ut kreditgarantier i obeståndshanteringen så att en ny långivare kan lämna ett lika stort bottenlån som den tidigare långivaren. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har genomfört några av de förslag som lämnades i betänkandet Statsgarantier för investeringar i bostäder en utvärdering av BKN-systemet (SOU 2000:13). () beslutar sålunda om garantiavgiftens storlek för att skapa en differentierad och riskrelaterad avgiftssättning. Även utländska kreditgivare kan få kreditgaranti vid finansiering av bostäder i . Regeringen föreslår nu ytterligare en åtgärd i övergången till mer försäkringsmässiga bedömningar och värderingar i BKN:s garantigivning. BKN avses få möjlighet att i obeståndshanteringen fördjupa den ursprungliga kreditgarantin så att en ny långivare kan lämna ett bottenlån av samma omfattning som den tidigare långivaren. Förslaget innebär att BKN ges bättre möjlighet att begränsa de sammanlagda kostnaderna för administration och ersättningar. Regeringen behöver ett bemyndigande att till ett belopp om högst ställa ut kreditgarantier i obeståndshanteringen så att en ny långivare kan lämna ett lika stort bottenlån som den tidigare långivaren. 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Något bemyndigande för regeringen att ingå ekonomiska förpliktelser har inte lämnats. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . Skälen för regeringens förslag: Den snabba utbyggnaden av antalet utbildningsplatser vid universitet och högskolor har ökat efterfrågan på studentbostäder betydligt mer än vad regeringen tidigare beräknat. Regeringen föreslår därför att det tillfälliga investeringsbidraget för anordnande av bostäder för studenter utökas och förlängs. Investeringsbidrag bör kunna lämnas för ny- och ombyggnadsprojekt som påbörjas före utgången av . Vidare gäller att projektet skall färdigställas inom från påbörjandet. Ett bemyndigande begärs nu att få göra åtaganden om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet minskas med . Skälen för regeringens förslag: Efterfrågan på bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet har varit lägre än vad regeringen beräknat. har bidrag om beviljats. Riktlinjerna för bidraget ses över i syfte att effektivisera stödformen. Anslaget 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet kan därmed minskas med , vilket bidrar till att finansiera utgiftsökningar inom utgiftsområdet. 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Något bemyndigande för regeringen att ingå ekonomiska förpliktelser har inte lämnats. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2 . Skälen för regeringens förslag: har beslutat (prop. 2000/01:100, bet. 2000/01:FiU27, rskr. 2000/01:279) att införa ett investeringsbidrag för byggande av hyresbostäder. Avsikten var att lämna investeringsbidrag för byggande av hyresbostäder som uppgick till sammanlagt varav beräknades för åren 20022004. Regeringen anförde att den tänkte återkomma i frågan. Regeringens tidigare bedömning om en sysselsättningsökning i tillväxtregionerna, ett lågt bostadsbyggande och en liten andel hyresrätter i nyproduktionen kvarstår. råder bostadsbrist i 77 kommuner med tillsammans hälften av landets befolkning. Det fortsatt låga bostadsbyggandet kan bli en hämsko för den ekonomiska tillväxten i tillväxtregionerna och i landet som helhet. Bidragsgivningen bör därför enligt tidigare intentioner utsträckas i tiden. har beslutat om upplåtelseformen kooperativ hyresrätt. infördes en ny lag om kooperativ hyresrätt. När investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder infördes fanns inte kooperativ hyresrätt som permanent upplåtelseform. Regeringen anser att kooperativ hyresrätt också skall kunna få investeringsbidrag. Regeringen behöver ett bemyndigande att besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . I statsbudgeten finns för detta ändamål inte uppfört något anslag. Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 31:13 Skälen för regeringens förslag: har beslutat att en ny myndighet skall inrättas med uppgift att ge fortsatt statligt stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag. Beslutet innebär även att Bostadsdelegationens verksamhet läggs ned och att den nya myndigheten tar över dess verksamhet (prop. 2001/02:58, bet. 2001/02:BoU4, rskr. 2001/02:160). behövs ett anslag på . Finansiering sker genom att utgifter under ett annat utgiftsområde minskas. 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag I statsbudgeten finns för detta ändamål inte uppfört något anslag eller något bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser. Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag på anvisas. Finansiering sker genom att anslaget 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet minskas. Regeringen bemyndigas att bilda ett eller flera bolag med uppgift att äga och förvalta eller avveckla bostadsföretag och fastigheter som övertas från kommuner. Regeringen bemyndigas att skjuta till aktiekapital m.m. med medel från anslaget. Regeringen bemyndigas att ställa ut kreditgarantier för lån till kommunala bostadsföretag till ett belopp om högst 3 inklusive tidigare gjorda åtaganden. Garantierna får motsvara högst av det bokförda värdet på ett företags fastigheter när garantiavtalet träffas. Regeringen bemyndigas att ställa ut kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp för nybyggnation eller förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt intill ett belopp om högst 1 inklusive tidigare gjorda åtaganden. Garantierna får motsvara högst av en fastighets marknadsvärde när garantiavtalet träffas. Skälen för regeringens förslag: har beslutat om fortsatt statligt stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag (prop. 2001/02:58, bet. 2001/02:BoU4, rskr. 2001/02:160). Regeringen återkommer med förslag till bemyndigande att bilda ett eller flera bolag med uppgift att äga och förvalta eller avveckla bostadsföretag som övertas från kommuner. Dessutom föreslås att regeringen bemyndigas att ställa ut kreditgarantier för lån till kommunala bostadsföretag samt för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp för nybyggnation eller förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt. anordnande ett möte i syfte att belysa eventuella effekter för bl.a. mindre företag av de förslag i propositionen (prop. 2001/02:58) som avser ett fortsatt stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag respektive kreditgarantier och eventuella pilotprojekt för kooperativ hyresrätt. Vid mötet framkom att och ställde sig negativa till den snedvridning av konkurrensen som skulle kunna bli följden av stöd till en del av en bransch. noterade att det stöd som den befintliga Bostadsdelegationen gett ej har haft någon sådan konkurrenssnedvridande effekt. påtalade det positiva i att en avveckling av övertaliga lägenheter på en svag marknad kan leda till att den känsliga balansen mellan tillgång och efterfrågan på bostads- och fastighetsmarknaden återställs.