prop · GP031d8 · 2002-01-01 00:00:00 — Ökade resurser bör därför avsättas för forskning kring globaliseringens effekter, problem och möjligheter att bidra till fattigdomsbekämpning. Humanitärt bistånd och konfliktförebyggande Det humanitära biståndets mål är att värna människoliv och lindra de humanitära följderna av väpnade konflikter och naturkatastrofer. Humanitära insatser skall bl.a. stödja lokal kapacitetsuppbyggnad för att bättre stå emot naturkatastrofer. I situationer av väpnad konflikt är det angeläget att stödja lokala ansatser att lösa aktuella motsättningar. De medel för humanitärt bistånd som disponeras av Sida måste ses i relation till den multilaterala humanitära verksamhet som regeringen stödjer. Det humanitära biståndet tillhör Sidas största verksamhetsområden. Huvuddelen av det humanitära biståndet för kanaliserades via svenska och internationella enskilda organisationer och FN-systemet. har den andel av det humanitära biståndet som tas i anspråk för naturkatastrofer fortsatt att öka. Ökningen beror främst på följderna av naturkatastrofer i () och (framförallt och ). Merparten av det humanitära biståndet har dock, liksom tidigare, använts vid humanitära katastrofer förorsakade av väpnade konflikter. Den geografiska fördelningen av de humanitära insatserna överensstämmer i stort sett - med två undantag. Det humanitära biståndet i har minskat från till till följd bl.a. av att det humanitära stödet till övergått till andra utvecklingsinsatser. Bi- ståndet till har fortsatt att minska från år av det humanitära biståndet. Sida har inkommit med en preliminär redogörelse för erfarenheterna av myndighetens samlade stöd till humanitär minröjning. Sida har också redovisat en preliminär inriktning av det fortsatta stödet. I enlighet med den av regeringen beslutade strategin för humanitärt bistånd till har stödet delvis ändrats. Bland annat har stödet till utbildning ökat, stöd till informa- tionsspridning om internationell humanitär rätt och humanitära principer samt särskilda program för freds- och försoningsinsatser. Regeringen har också beslutat om en strategi för bistånd till Stora sjöregionen i där humanitära insatser utgör en del av ett samlat bistånd. Sida har vidare regeringens uppdrag att utarbeta en strategi för det humanitära biståndet till . En tydligare konfliktanalys är vägledande för Sidas bistånd. Utifrån DAC:s riktlinjer för bistånd i konfliktsituationer har Sida utarbetat egna strategier och anvisningar. Dessa avser också annat bistånd än det humanitära i konfliktsammanhang. En översyn av Sidas erfarenheter från bistånd i fredsfrämjande och konfliktförebyggande syfte visar bl a på behovet av fortsatt metodutveckling och erfarenhetsanalys när det gäller att integrera konfliktperspektivet i biståndet. Sidas deltagande i DAC:s samarbete kring dessa frågor bidrar till den samsyn som eftersträvas bland de större biståndsgivarna. Övergrepp mot civilbefolkningen fortsätter att prägla dagens väpnade konflikter, vilket försvårar effektiva humanitära insatser. Detta tillsammans med allt oftare förekommande övergrepp mot humanitära hjälparbetare ställer krav på de humanitära organisationerna att se över sina säkerhetsrutiner och konfliktanalyser samt att avdela resurser för säkerhetsåtgärder. En effektiv samordning mellan de humanitära aktörerna är av särskild vikt. FN:s kontor för humanitär samordning (OCHA) har gjort framsteg i att samordna humanitära insatser i komplexa situationer. Stöd till svenska enskilda organisationers utvecklingssamarbete Huvudmålet är att främja utvecklingen av ett livskraftig och demokratiskt civilt samhälle i utvecklingsländerna genom stöd till samarbete och erfarenhetsutbyte mellan svenska enskilda organisationer och lokala organisationer i dessa länder. Sida skall verka för att de svenska enskilda organisationerna betonar organisations- och kunskapsuppbyggnad samt lokal kompetensutveckling. Det civila samhällets organisationer kan spela en viktig roll för att minska fattigdomen såväl genom att stärka de fattigas egen möjlighet att förändra sin situation, som genom att bidra till demokratisering. Stöd till det civila samhället handlar om stöd såväl till olika former av organi- sationer som till det kringliggande ramverk som underlättar organisationernas arbete. Regeringen vill genom stödet till de svenska enskilda organisationerna bidra till utvecklingen av väl fungerande organisationer och organisationsformer i utvecklingsländerna. Enskilda organisationer i dessa länder kan genom påverkans- och stödarbete på ett effektivt sätt lokalt och globalt medverka i arbetet för att minska fattigdomen. Ett arbete har inletts bland givare och de enskilda organisationerna för att tydligare inrikta samarbetet på fattigdomsbekämpning. för stöd till enskilda organisationer omfattar endast medel för insatser som initieras och planeras av de svenska enskilda organisationerna själva. Därutöver beslutar Sida om insatser där organisationerna anlitas som genomförare. Merparten av delposten finansierade utvecklingsinsatser i drygt 100 länder genom 13 större svenska organisationer med vilka Sida bedriver ett långsiktigt samarbete baserat på fleråriga ramavtal. Tabell 3.8 visar den totala volymen som går till enskilda organisationer. Tabell 3.8 Utvecklingssamarbete genom enskilda organisationer Lokala och internationella enskilda orga- De svenska enskilda organisationerna har erfarenheter av förenings- och verksamhetsutveckling, liksom i många fall av internationellt påverkansarbete, som kan vara till nytta också för organisationerna i utvecklingsländerna. De enskilda organisationerna har också en viktig roll i att främja samarbete och förståelse mellan människor i och i samarbetsländerna, liksom i att bidra till information och opinionsbildning kring utvecklingsfrågor i . Organisationernas utvecklingssamarbete spänner över en mängd olika verksamheter. Sidas roll är att i dialog med de svenska organisationerna stödja deras arbete med att kvalitetssäkra verksamheten på såväl policysom metodnivå. Detta görs bl.a. i samband med beredningar, uppföljningar och resultatanalyser. Genom systemrevisioner och kapacitetsstudier medverkar Sida till att förbättra metoder för 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 styrning och kontroll. Sida bidrar även till erfarenhetsutbyte genom samarbete med internationella nätverk inom det civila samhället. har en arbetsgrupp med representanter för Sida och svenska enskilda organisationer sökt former för att mäta resultat av enskilda organisationers stöd till organisations- och kapacitetsutveckling av samarbetsorganisationer i utvecklingsländer. En praktisk modell för organisationsutvärdering presenterades . Sida har på uppdrag av regeringen inlett ett omfattande arbete för att utarbeta kriterier för urval av s.k. ramorganisationer. I detta arbete, som skall rapporteras , belyses grundläggande frågeställningar bl.a. om det civila samhället i och om formerna för det svenska bidraget till utvecklingen av det civila samhället i samarbetsländerna. Arbetet kan komma att resultera i ett förändrat antal ramorganisationer. Samordningen mellan de svenska enskilda organisationerna har fortsatt stärkts. Seminarier med de enskilda organisationerna har genomförts i , och . De svenska ramorganisationernas erfarenheter har särskilt tagits tillvara genom deras medverkan i ett flertal landstrategiprocesser. I anslutning till landstrategiprocessen för företogs en effektstudie av det svensk-filippinska samarbetet mellan enskilda organisationer. Studien fann bl.a. att de filippinska samarbetsorganisationerna bedömde att den viktigaste aspekten när det gällde att stödja deras kapacitetsutveckling bestod i de finansiella bidragen, snarare än i kunskapsöverföring. Studien kunde dock också konstatera att samarbetet i sin helhet bidragit till att stärka det filippinska civila samhället och påverkat målgruppernas levnadsförhållanden. Flera hundra svenska enskilda organisationer genomför informationsinsatser. Nya riktlinjer för informationsinsatser i samarbete med enskilda organisationer utarbetades . har beredningsprocessen utvecklats och i dialog med organisationerna har riktlinjerna vidareutvecklats. Genom beslutet om ett idé- och utbildningsinstitut i , som skall bedriva verksamhet i samverkan med de svenska enskilda organisationerna, vill regeringen bidra till metodutvecklingen inom organisationernas verksamhetsområde och till stödet till det civila samhället i utvecklingsländerna. Det är viktigt att underlättar och stödjer det civila samhällets möjligheter att 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Bland annat behövs ett fungerande institutionellt ramverk och ett gott samarbetsklimat mellan olika aktörer. Omfattande insatser görs såväl bilateralt som multilateralt. I syfte att synliggöra och fokusera insatserna avser regeringen uppdra åt Sida att utreda och fördjupa detta stöd. Information, rekrytering och resursbasutveckling Målet för informationsverksamheten är att öka kunskaperna om och intresset för globala utvecklingsfrågor och långsiktigt utvecklingssamarbete hos svenska folket, samt att främja en debatt om dessa frågor. har den svenska opinionen för utvecklingssamarbetet stärkts. har utvecklingsfrågorna kommit allt högre upp på den politiska och mediala agendan. Temperaturen har höjts i debatten och perspektiven har breddats genom Jubel 2000-kampanjen för skuldlättnader, och i och i , den parlamentariska utredningen om politik för global utveckling, de enskilda organisationernas många arrangemang liksom Sidas konferens om fattigdom . Trots intresset för utvecklingsfrågor har tilltron bland svenskarna till biståndets möjligheter att skapa en långsiktig utveckling fortsatt att minska. Sifos undersökning av biståndsopinionen 2000 visar att av svenska folket tycker att det är viktigt att deltar i olika typer av ansträngningar för att uppnå det internationella målet om att halvera fattigdomen till 2015. Men det innebär inte att allmänheten tror att det kommer att uppfyllas. Av de tillfrågade är pessimistiska och svarade nej, troligen eller absolut inte på frågan om de tror att målet kommer att nås. svarade att de säkert tror att målet kommer att nås, medan svarade ja, troligen. Opinionsmätningen kan delvis förklaras av bristande kunskaper om utvecklingsländernas potential. Bilden av u-världen hos den svenska allmänheten är ensidigt negativ och präglad av en mediabild av krig och katastrofer, elände och hopplöshet. Det kan också förklaras av bristande eller föråldrad kunskap om utvecklingssamarbetets inriktning och möjligheter. Sidas roll är dels att informera om det svenska utvecklingssamarbetet, dels att skapa förutsättningar för andra aktörer att medverka i informa- I det senare ingår utbildning, resursbidrag och kompetensutveckling. Som ett led i att öka medvetenheten om det internationella målet om fattigdomsbekämpning har Sida inlett ett informationsprojekt om dessa frågor. Projektets startpunkt var den konferens som Sida anordnade i samarbete med i och som riktades till experter, opinionsbildare och beslutsfattare. Konferensen lockade 400 personer och fick stor uppmärksamhet i medierna. Att synliggöra utvecklingssamarbetets möjligheter och att visa på fattigdomens orsaker är fortsatt en viktig uppgift för Sida. Särskild uppmärksamhet skall ges de internationella utvecklingsmålen. Informationen skall rikta sig mot hela samhället med ungdomar som en särskilt prioriterad grupp. Regeringen anser det också betydelsefullt att informationen om det multilaterala utvecklingssamarbetet förbättras. Detta gäller inte minst den Europeiska gemenskapens utvecklingssamarbete. Det är också viktigt att ge svenska enskilda organisationer bättre förutsättningar att verka på såväl den europeiska som den multilaterala arenan. Målet för verksamheten inom rekrytering, resursbasutveckling och utbildning är att aktivt verka för att öka andelen kvalificerad svensk personal i prioriterade internationella organisationer samt att utvidga, utbilda och öka utnyttjandet av den svenska resursbasen. Vidare skall utvecklingen av resursbas och utnyttjande av svensk expertis på området demokrati och mänskliga rättigheter ges hög prioritet. Programmet för multilaterala biträdande experter () är ett viktigt instrument för att öka andelen svensk personal inom FN. Antalet JPO i tjänst ökar fortsatt och programmet har mer än fördubblats . Antal deltagare i programmet (MFS) minskade något 2000, men ligger ändå i linje med den långsiktiga målsättningen. Inom programmet för Bilaterala biträdande experter () minskade antalet rekryteringar med mer än hälften 2000 till följd av minskat ekonomiskt utrymme efter den kraftiga ökningen av nyrekryteringarna . Regeringen anser att kompetens- och kapacitetsutveckling även fortsatt bör prioriteras. ett led i denna satsning har det nya utbytesprogrammet inrättats. Detta finansieras från Sida men administreras av Internationella programkontoret för utbildningsområdet. Programmet möjliggör en stipendie- och utbytesverksamhet för studenter och lärare vid svenska universitet och högskolor samt motsvarande institutioner i utvecklingsländer. Den första ansökningsomgången vilken genomfördes rönte stort intresse och resulterade i 119 beviljade ansökningar med en jämn fördelning mellan utresande svenska deltagare och hitresande utländska deltagare. Från anslagsposten Övrigt finansieras gäststipendie- och utbytesverksamhet genom , stöd till vissa organisationer, utredningar, i och kapitaltillskott till . Även det nyinrättade centret i kommer att finansieras under anslagsposten. Vid medelsfördelningen har hänsyn tagits till de reservationer som finns under anslagsposten. Tabell 3.9 1.3 Övrigt Verksamheten omfattar person- och erfarenhetsutbyte med utvecklingsländer samt gäststipendieprogram för högre studier och forskning i för sökanden från utvecklingsländer. Från delposten finansieras bl.a. utredningar, seminarier, konferenser och information. Från delposten utgår stöd till bl.a. den nordiskt samfinansierade verksamheten vid , bidrag till stiftelsen och 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 (UWC) för kostnader för elever från utvecklingsländer. Institutet, som invigdes , skall inom ramen för målen för internationellt utvecklingssamarbete utgöra en mötesplats för att främja ökande kontakter mellan och övriga länder i samt länder i och med aktiviteter som seminarier, konferenser, föreläsningar och publikationer samt stöd till forskning och stipendier. Ett mer långsiktigt inriktat arbete med att utveckla verksamheten bedrivs vid sidan av de löpande aktiviteterna. Ett antal initiativ har tagits för att följa upp det svensk-egyptiska initiativet om dialogen mellan kulturer och samhällen. In- stitutet har mottagit ett stigande antal förfrågningar från främst skandinaviska forskare att utnyttja möjligheten till arbetsvistelser. presenterades utredningen svenskt center i (Ds 2001:4). Regeringen beslöt på grundval av bl.a. denna promemoria, att inleda en verksamhet i syfte att främja kontakterna mellan och samt stödja strävan mot ett medlemskap i . Verksamheten skall bedrivas i form av ett center som skall utgöra en del av en fortsatt verksamhet vid generalkonsulatet i . Centrets verksamhet skall rymmas inom målsättningarna för det internationella utvecklingssamarbetet. Verksamheten, som startade , omfattar till att börja med främst seminarier och dialogmöten om frågor som bl.a. berör EU- kandidatur. Högst avsätts för centrets verksamhet . bidrar till utveckling av bärkraftiga företag i och länder i genom riskkapitalsatsningar i form av aktier eller lån, främst i samverkan med svenskt näringsliv i s.k. joint . har också i växande grad gått in i riskkapital- och investeringsfonder särskilt i söder om . har gjort sin första fondinvestering i . Detta år gjorde bolaget 18 investeringar. har emellertid det bokförda portföljvärdet, inklusive garantiutfästelser i bolaget minskat. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Med en vinst på 2000 gjorde koncernen sitt bästa resultat . Huvuddelen av vinsten kan härledas till dotterbolaget nancial Markets mycket lyckade riskkapitalsatsning i den baltiska banksektorn. Huvuddelen av vinsten från dotterbolaget utdelas vidare till ägaren staten. Verksamheten vid dotterbolaget planeras att avslutas helt . Sedan bolagisering 1991 har staten tillfört bolaget för insatser i och för insatser i . Bolaget har hemställt om ytterligare kapitaltillskott mot bakgrund av att merparten av kapitalet är utnyttjat och för att kunna fortsätta expandera. lämnades ett aktieägartillskott om . framtida verksamhet i har varit föremål för en särskild utredning. Regeringen avser att låta ansvaret för riskkapitalsatsningar i kvarstå hos genom en vidareutveckling av den verksamhet som dotterbolaget bedrivit. och dotterbolaget fusioneras till ett bolag. En tydlig uppdelning skall göras mellan bolagets verksamhet i respektive i . Regeringen avser att i samband med fusionen besluta om att föra över ett grundkapital om från till verksamheten i i . Det svenska utvecklingssamarbetet verkar i en miljö där en mängd olika faktorer, interna såväl som externa, bidrar till utvecklingen i de mottagande länderna. Av denna anledning är det svårt att särskilja det svenska bidraget med avseende på biståndsmålen. Än svårare blir det när endast är en part bland fler såsom i det multilaterala utvecklingssamarbetet. Regeringen avser att framöver med vissa intervaller göra utvärderingar av effekterna av svenskt bistånd, som kan avse ett eller flera av målen eller avgränsas till en region eller ett land alternativt en sektor. dering utifrån delmålet jämställdhet väntas bli klar . har goda ambitioner och uppvisar också goda resultat enligt de kriterier som kan appliceras. är kontinuerlig metodutveckling central och lärdomar från tidigare erfarenheter måste ständigt dras och integreras. I ett par nyutkomna studier från Expertgruppen för utvecklingsfrågor (EGDI) berörs ett par centrala problem för utvecklingssamarbetets egna utveckling. Den första tar upp problematiken med att utvecklingsländerna ofta har svårt att ta över samarbetsprojekt eftersom de inte klarar av att finansiera de löpande kostnaderna för projekten (Capacity , Institutional Crisis, and the Issues of Recurrent Costs, , EGDI Study 2001:1(Synthesis Report). Den traditionella uppdelning, som motiverar att givarna finansierar investeringar och tekniskt bistånd medan mottagarlandet står för löpande kostnader, sätter käppar i hjulet för kapacitetsuppbyggnad. Hellre, hävdar studien, borde enskilda projekt ses som delar av ett system där målsättningen är att få bärkraftighet i systemet i stort. En annan EGDI-studie tar itu med svårigheterna att ta till sig erfarenheter i utvecklingssamarbetet (Learning in Develpment Co- operation, and (eds), EGDI Study 2000:2). Särskilt fem faktorer pekas ut som hinder i lärandet inom utvecklingsorganisationerna: politiska hinder, den ojämna maktbalansen mellan givare och mottagare, interna problem i biståndsorganisationerna, kapaciteten på mottagarsidan samt bristen på tillgänglig information och kunskap. I internationella utvecklingssamarbete, 2001 kommer en utförlig redogörelse av resultat fördelat på mål, länder och verksamhetsgrenar att lämnas. Nedan redovisas några exempel på hur regeringen och Sida arbetar för att uppnå effektmålen för utvecklingssamarbetet. Övergripande mål: Höja de fattiga folkens levnadsnivå Fattigdomsbekämpning står i fokus för såväl det svenska som det internationella utvecklingssamarbetet. Ett konkret uttryck för detta är den breda uppslutningen kring det internationella målet att halvera andelen fattiga i världen till . Det svenska utvecklingssamarbetet har en mångdimensionell syn på fattigdom vilket inbegriper ökade möjligheter för de fattiga att för- bättra sin situation, bättre social trygghet och säkerhet och utvecklad förmåga och kapacitet. Alla biståndets delmål skall bidra till det övergripande fattigdomsmålet. deltar aktivt i den internationella metoddiskussionen bland annat om biståndets effektivitet. Ett exempel är det arbete som bedrivits inom ramen för DAC och som 2001 ledde till att DAC-länderna kom överens om att avbinda biståndet. I arbetet med att minska fattigdomen har landspecifik kunskap en central roll. Fattigdomsanalyser är ett verktyg som utvecklas. Så- dana analyser gjordes i och . Den ökande globaliseringen kan vara positiv för de utvecklingsländer som har såväl kapacitet som möjlighet att utnyttja detta. Genom EU:s beslut om ökat marknadstillträde för de fattigaste länderna erbjuds de en möjlighet till ökat handelsutbyte med stöd av tekniskt samarbete inom handelsområdet. Detta exempel på samverkan mellan olika politikområden för de utvecklingspolitiska målen visar på vikten av att fortsätta arbetet med att öka samstämmigheten. Genom att ha utvecklat former för samverkan mellan utveckling och handel har handelsfrågorna blivit en naturlig del av utvecklingsagendan. Landstrategierna är regeringens viktigaste instrument för styrning av utvecklingssamarbetet med enskilda länder. har UD och Sida gemensamt utarbetat nya riktlinjer för landstrategiprocessen. Dessa nu gällande riktlinjer syftar bland annat till att styra själva processen och till att ge stöd och vägledning i hur jämställdhet, miljö, konflikt och demokrati med ett fattigdomsperspektiv kan integreras i landstrategiarbetet för att reducera fattigdomen. har systematiskt verkat för att fattigdomsbekämpning ges en tydligare profil i FN:s ekonomiska och sociala verksamhet. I de konferenser som ägt rum har frågor om fattigdom stått i fokus. har FN:s tredje världskonferens om de minst utvecklade länderna (MUL), där som ordförandeland i spelade en viktig roll, betonat bekämpningen av fattigdom som den centrala utgångspunkten för diskussionerna och beslutade åtgärder. Även den extra generalförsamlingen om hiv/aids tog upp detta perspektiv. Också inom FN:s operativa verksamhet har frågorna om fattigdom fått högre prioritet. Detta är särskilt märkbart i UNDP. För att få ett ökat genomslag har fortsatt ge starkt 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 stöd till reformeringen av FN:s utvecklingssamarbete. Detta gäller särskilt samordning av FN:s insatser på landnivå med en tydligare inriktning på frågorna om fattigdom samt på bättre finansieringssystem med resultatbaserade budgetar. Re- sultatredovisningar om effekterna av respektive FN-organs arbete görs numera på årsbasis. Grunden för fattigdomsbekämpning är en stabil tillväxt som når de fattiga. En viktig förutsättning är en förändring av ramverket för hur tillväxten fördelas så att de fattiga får möjlighet att både bidra till och ta del av tillväxten. Resurstillväxt är ett bredare begrepp än ekonomisk tillväxt och främjas av att de fattiga ges såväl tillträde till beslutsprocesser som kunskaps- och hälsomässiga förutsättningar att delta. Ett gott styrelseskick med en öppen offentlig förvaltning är av central betydelse för ett lands tillväxt bland annat genom att främja investeringar. Därtill är fungerande fysisk infrastruktur en viktig komponent. stödjer reformer på dessa områden såväl inom multisom bilateralt samarbete. har Sidas stöd inom infrastruktur nära fördubblats. Insatserna för återuppbyggnad av infrastruktur efter katastrofer/krig har fördubblats och pågår i bl.a. , , och . Syftet med det svenska stödet till skuldlättnad och budget är att bidra till makroekonomisk stabilitet och att ge möjligheter och incitament till fortsatta reformer i linje med ett lands nationella fattigdomsstrategi. För att kunna stödja ländernas styrning och administration av resurser har bl.a. påbörjat arbetet med att utveckla s.k. Country Financial Accountability Assessments. har ökat stödet till offentlig förvaltning för att bidra till ett gott styrelseskick och en mer transparent förvaltning utan korruption. Utveckling av en väl fungerande marknadsekonomi främjas genom svenskt stöd till såväl privat som offentlig affärsdrivande verksamhet, genom borttagande av hinder för företagande och genom åtgärder för att främja konkurrens. Delmål: Ekonomisk och politisk självständighet