prop · GP03188 · 2002-05-27 00:00:00 — Det är de elever som når sämst resultat som riskerar att marginaliseras och slås ut i samhället. Lösningen ligger dock inte i att sänka ambitionsnivån för vissa elever och återinföra gårdagens gymnasieskola genom att ren- odla en praktisk respektive en teoretisk utbildningsväg. Regeringen avvisar med bestämdhet alla tankar på att sänka kunskapskraven och att utsortera vissa elever till utbildningsvägar utan kärnämnen. Det är inte genom att reducera kraven på kärnkunskaper för i många fall redan utsatta och resurssvaga elever som problemen skall åtgärdas. Detta motsvarar varken individens, arbetslivets eller samhällets krav. Tvärtom ökar kompetenskraven kraftigt inom alla sektorer. I alla yrken krävs goda grundkunskaper. Denna kunskapsbas är en förutsättning för att alla individer skall kunna ta del av den fortsatta och ständiga kompetensutveckling som företag eller arbetsplatser måste bedriva för att inte halka efter i utvecklingen. En nära samverkan mellan kärn- och karaktärsämnena är en av grundförutsättningarna för elevernas intresse och motivation. Vad som krävs av gymnasieskolan är ett nytt angreppssätt där samverkan med närings- och yrkeslivet utvecklas på ett sådant sätt att alla elever tydligt inser behovet och nyttan av kärn- kunskaper i praktisk verksamhet. En av gymnasieskolans främsta uppgifter kommer framöver att alltmer Skr. 2001/02:188 bli att vidga alla ungdomars möjligheter att uppfatta och förstå mer varierande situationer och sammanhang. Detta gäller såväl för det som sker i som för historiska skeenden och sammanhang. Alla ungdomar behöver utveckla sina förmågor att förstå och hantera en i många avse- enden oförutsägbar framtid. Kunskaper som är gemensamma för alla elever skapar ytterst förutsättningar för en fördjupad demokrati och en gemensam värderingsgrund och framtid. Förståelse för historiska sammanhang Under har världen blivit tillgänglig på ett annat sätt . genomgår en påtaglig utveckling i mångkulturell riktning. Nya kulturella traditioner och levnadssätt får en plats i vårt land. I ett samhälle där många kulturer möts ökar också behovet av kunskap och kommunikation. I ett mångkulturellt samhälle har dessutom med- borgarna rötter i olika delar av världen. En gemensam bildningskärna, med historisk kunskap som en viktig del, är fundamental i ett mång- kulturellt samhälle och i en globaliserad värld. Det mångkulturella sam- hället kräver kunskap om demokrati, demokratiska värden, mänskliga rättigheter och om olika trosuppfattningar. Vårt mångkulturella samhälle kräver kunskap om och världens utveckling såväl ur ett historiskt som ur ett samtidsperspektiv. Behovet av en gemensam kärna av historisk kunskap för att visa hur olika krafter styrt och fortsätter att påverka människor och samhällsutvecklingen nationellt och globalt är viktig. Regeringen anser därför att den historiska dimensionen är nödvändig för att ge alla elever en gemensam referens- ram och kärnkompetens i vårt demokratiska samhälle. En gemensam kärna av historiska kunskaper är viktig och skall gälla alla elever. Inrättandet av ett nytt kärnämne kan därför bli aktuellt. Hur detta skall organiseras för att kunna ingå i den nya gymnasieskolan kommer regeringen att återkomma till i samband med beredningen av förslag. Regeringens bedömning: En nationell handlingsplan för matematik från förskola till högskola bör utarbetas, bl.a. för att öka intresset för fortsatta studier inom områden som matematik, naturvetenskap och teknik. Regeringen avser att tillsätta en delegation för att leda arbetet med att utarbeta handlingsplanen. Regeringens ambition är att svenska elevers resultat i matematik vid internationella jämförelser skall vara ledande. Delegationen bör i sitt arbete med handlingsplanen samarbeta både med den nya myndigheten för skolutveckling och med Nationellt centrum för Matematik i . har nått relativt goda resultat i matematik och naturvetenskapliga ämnen i internationella undersökningar . emellertid inte entydig, bl.a. visar den senaste PISA-undersökningen att intresset för matematikämnet i ligger något under genomsnittet för medan resultaten ligger något över. Regeringen har Skr. 2001/02:188 högre ambition än så. Vikten av goda kunskaper i matematik är obestridlig. Matematik handlar om logiskt tänkande och hjälper oss att strukturera och därmed förstå omvärlden. Därför är det naturligt att matematik tillhör basämnena i , behörighetskraven till gymnasieskolan och kärnämnena i gymnasieskolan. Matematikkunskaper hjälper oss också att förstå komplexa sammanhang och är en förutsättning för vår gemensamma väl- färd och för individens möjligheter att hantera sin ekonomi. Sådana kun- skaper behövs också för att kunna granska och värdera argumenten i den politiska debatten om användningen och fördelningen av våra gemen- samma resurser. Bristande intresse för och otillräckliga kunskaper i matematik är även ett hinder för att få fler sökande till naturvetenskapliga och tekniska ut- bildningar. Elever som upplever svårigheter med matematiken tidigt un- der skolgången vågar av naturliga skäl inte välja matematikintensiva ut- bildningsvägar i gymnasieskolan och än mindre på högskolenivå. Detta reducerar därmed elevens valmöjligheter vad gäller utbildning. Även elever på andra studievägar behöver naturligtvis en god matematisk grund för att klara situationer i såväl privat- som yrkesliv. Det är enligt regeringens uppfattning av vitalt intresse att matematikundervisningen utvecklas så att elevernas intresse för och kunskaper i matematik ökar. Inte minst gäller det flickor som i högre utsträckning väljer bort både matematiken och det naturvetenskapliga fältet. Det är därför angeläget att flickor uppmuntras och uppmärksammas. I , liksom i övriga västländer, väljer för få ungdomar natur- vetenskapliga eller tekniska utbildningar på gymnasial och efter- gymnasial nivå. och övriga EU-länder har därför en gemensam målsättning att arbeta för ökad intagning till naturvetenskapliga och tekniska gymnasie- och högskoleutbildningar och att öka antalet lärare i matematik, naturvetenskapliga ämnen och teknik. Detta arbete måste kompletteras med insatser för att skapa intresse för området redan tidigt i förskolan och skolan. Regeringen avser därför att tillsätta en delegation med uppgift att ut- arbeta en handlingsplan för matematik från förskola till högskola. .Kommissionen skall leda arbetet med att utarbeta en handlingsplan. I sitt arbete med handlingsplanen skall delegationen samarbeta både med den nya myndigheten för skolutveckling och med Nationellt NCM) i och särskilt beakta det arbete som där be- drivs och som bl.a. redovisats i rapporten tid för Matematik. Ambitionen är att elever vid internationell jämförelse skall visa upp klart bättre resultat än vad avser intresse för och kunskaper i matematik. 3.1.4IT-strategi för utveckling och kvalitet i skolan Regeringens bedömning: IT är ett naturligt verktyg i såväl skolans arbete som i det vardagliga livet. En utveckling av skolans verksamhet förenas allt mer med ett utnyttjande av IT. Alla elever måste ges kompetens och självförtroende att tillägna sig och använda IT som ett verktyg i sitt lärande. är som många länder ett land där informationsteknologin (IT) får en allt större betydelse i alla medborgares vardag i arbetslivet, i ut- bildningen, i samhällslivet och i privatlivet. Goda IT-kunskaper hos arbetskraften är en förutsättning för ett lands välstånd på samma sätt som tillgången till land eller kapital. Internationellt sett ligger långt framme i användningen av IT generellt sett i samhället. har även länge legat i främsta ledet både vad gäller tillgången till och användningen av datorer i skolan, men omvärldens engagemang och satsningar gör det allt svårare att behålla den framskjutna positionen. Inte minst arbetet inom EU med eEurope och eLearning Action Plan visar på ett ökat intresse och starkt ökande investeringar i andra länder. Det är lätt att invaggas i föreställningen att där vi är kommer vi även att vara . Om vi inte fortsätter att utvecklas och strävar efter att ständigt höja kvaliteten inte minst i utbildningssystemet, så kommer dagens framgångar att betyda föga . Medborgarnas IT-kunskaper är en förutsättning för delaktighet och Via Internet kan man t.ex. se vad som händer i sin kommun, kommunicera med sina politiker, deklarera, göra banköverföringar etc. Allt detta bygger på kunskaper och förtrogenhet med mediet. regeringens proposition 1999/2000:86 Ett informationssamhälle för alla fastställdes det övergripande målet att som första land skall skapa ett informationssamhälle för alla. fram som nödvändiga inslag t.ex. för att nå målsättningarna om ökad livskvalitet, jämställdhet och mångfald. Skolan har här ett särskilt ansvar att ge alla elever kunskaper att använda tekniken för att arbeta och verka Staten har senast i form av det nationella programmet för IT i skolan (ITiS) tagit ett ansvar för att påskynda och stimulera ut- vecklingen av IT-användningen i skolorna. Ansvaret för denna utveck- ling är i grunden skolhuvudmännens. De första utvärderingarna av regeringens satsning på IT i skolan (ITiS) visar att en stor del av fram- gångarna har sin grund i den öppenhet för lokal anpassning som funnits att knyta an till lokala planer och insatser. utveckling och stödet till kommunernas och skolornas infrastruktur har baserats på lokala behov och förutsättningar. En arbetsgrupp inom har i en delrapport Nästa steg (Ds 2002: 19) presenterat ett förslag till en ny nationell IT- strategi för skolan där erfarenheter från tidigare och nuvarande statliga satsningar i form av kompetensutveckling av lärare, utvecklingsinsatser och annat stöd till skolor och kommuner tas till vara och där statens an- svar i förhållande till det kommunala skolutvecklingsarbetet analyseras. Den föreslagna strategin syftar till att samla olika aktörers insatser för att Skr. 2001/02:188 dessa gemensamt skall verka åt samma håll och föra utvecklingen framåt. Regeringen avser att återkomma med bedömningar i dessa frågor efter att delrapporten remissbehandlats och arbetsgruppens arbete är avslutat. Det demokratiska uppdraget - värdegrund Regeringens bedömning: Demokratiuppdraget är tillsammans med kunskapsuppdraget fundamentet för all verksamhet i skolan. bör ge alla kunskap, förståelse, insikt och respekt för allas lika värde och vikten av ett demokratiskt förhållningssätt. värdegrunden och mot alla former av kränkande behandling bör ges fortsatt hög prioritet. Uppgiften att lyfta fram och värna de grundläggande demokratiska värdena måste prioriteras lika högt som efter . Skolans uppdrag är att verka i demokratiska former, att utveckla demo- kratiska samhällsmedborgare och att ge barn och unga kunskap om demokratins innehåll och form utifrån den gemensamma värdegrunden. har utvecklats till ett mångkulturellt Omflyttningar inom landet, en ökade invandring och boende- segregation ställer krav på att demokrati- och värdegrundsuppdraget Såväl kunskap om demokrati som insikt och förtrogenhet i demo- kratiska värden är nödvändiga för att kunna utveckla demokratin. Skolans demokrati- och värdegrundsuppdrag måste utgå från en kun- skapssyn som innebär att varje barns lärande och personliga utveckling äger rum i samspel med andra. Det är en självklarhet att alla elever och studerande skall få goda kunskaper i alla sina ämnen och kunskaper i och om demokrati och All utbildning skall till verksamhet och innehåll utgå från och bottna i våra grundläggande demokratiska värden. Demokratiseringen av skolan gäller både elever och personal och måste omfatta hela verksamheten. Det är rektor som ledare för verksamhetens utvecklings- och kvalitetsarbete som har ett särskilt ansvar för att detta Förståelsen av demokratiska värden och elevinflytandet måste vidgas Demokratiuppdraget påverkar både arbetsformer och innehåll. personal skall därför inte bara förmedla kunskaper i de olika skol- ämnena utan också ge kunskaper om de grundläggande värdena och utgå från dem i sitt arbete och i sitt förhållningssätt. pedagogisk process som alla vuxna i verksamheten skall ansvara för. Förutsättningen att främja det demokratiska arbetet är goda. personal och ledning vill arbeta med och visar engagemang i värde- De vill också att arbetet måste ges större utrymme. Detta visar inte minst uppföljningen av regeringens värdgerund- Barn och unga är intresserade och vetgiriga när det gäller värdgrundsfrågor och de flesta eleverna omfattar de demokratiska värdena i princip. Det är dock skillnad på att lära om demokrati och att omfatta demokratiska värden och försvara dem när de hotas, vilket är en förklaring till förekomsten av kränkande behandling. Förekomsten av kränkande behandling säger inte bara något om de inblandade, utan ger också varningssignaler om allvarliga brister i Anonymitet och bristande inflytande ökar risken för kränkande behandling. En av orsakerna till att barn mår dåligt är mobbning och annan kränkande behandling. Även många lärare känner sig utsatta och kränkta. Därför skall alla former av kränkande behandling som mobbning och könsrelaterad mobbning, sexuella trakasserier, rasistiska, nazistiska och homofobiska beteenden och handlingar aktivt och med kraft åtgärdas och bekämpas. Undervisningen skall bedrivas i demokratiska arbetsformer och för- bereda för ett aktivt deltagande i samhällslivet. Barns och ungas in- flytande skall ingå som en del av deras demokratiska fostran och bild- Skolans centrala roll när det gäller att främja demokratins idéer kan inte nog understrykas. Elevinflytandet har också generellt ökat under Många elever misstror dock den formella demokratiska beslutgången i skolan. Deras misstro visar sig i attityderna gentemot den representativa demokratin i samhället. För att unga människor skall känna ett engagemang för demokratin och omfatta demokratiska värden måste de ges reella möjligheter till inflytande, få påverka och ta ansvar för sitt arbete och skolans verksamhet och inte minst mötas med respekt för sina åsikter. Lärares inflytande över sin arbetssituation påverkar elevernas möjligheter till delaktighet och inflytande. anser att de kan påverka förutsättningarna för arbetet är det svårt också för eleverna att få inflytande. Om inte personalen är en del av en demo- kratisk organisation får de svårt att fungera i förhållande till eleverna och Regeringen anser att detta är ett problem som måste tas på största allvar. Skolans styrdokument uttrycker tydligt att eleverna skall ha inflytande över sin utbildning och över hur skolans verksamhet Det finns goda exempel på att det går att utveckla demokratin i skolan inom det regelverk som finns. med lokala styrelser med elever i majoritet inom gymnasieskolan som nu pågår ges möjlighet att överta vissa ansvars- och beslutsfunktioner som annars ligger på styrelsen för utbildningen eller rektorn för skolan. försöksverksamhet utvärderas av Statskontoret. Regeringen har påpekat vikten av att eleverna i grund- och gymnasieskolan i undervisningen får möta och diskutera med företrädare för de politiska partierna och deras ungdomsförbund. viktig förutsättning för att demokratin skall vara hållbar är att den för- ankras bland barn och ungdomar samt att deras deltagande i samhället uppmuntras och utvecklas. Regeringen har därför för avsikt att ge i uppdrag att undersöka vilka möjligheter som finns för politiska partier, ungdomsförbund och andra organisationer som är engagerade i samhällsfrågor att verka i skolan. Hög kvalitet i verksamheten förutsätter en trygg arbetsmiljö för alla såväl barn och unga som för vuxna Ledning och personal får aldrig abdikera från sitt ansvar. När någon kränks skall insatserna vara snabba och tydliga och i första hand skydda den som är utsatt oavsett om det är genom kränkningar från barn eller vuxna. Ett gott socialt klimat där barn och unga trivs påverkar förekomsten av kränkande behandling. Trivseln hänger ihop med hur barnen och de unga mår och vilket inflytande de har. Lärarnas förståelse av skolans uppdrag och deras kunskap och kompetens är av avgörande betydelse för att stävja alla former av kränkande behandling. I den nya lärarutbildningen är värdegrunden och frågan om hur skolan kan motverka mobbning viktiga och prioriterade områden. Skolans huvudmän skall sörja för att redan anställda lärare och annan personal får den kompetensutveckling de behöver för att klara uppgiften. Skolan har ansvar för att det finns handlingsprogram mot kränkande behandling. Ingen skall behöva vara rädd eller känna ångest för att gå i skolan. har visat att en del av eleverna känner sig mobbade av lärare. Detta är naturligtvis helt oacceptabelt. Det ankommer på rektor att se med största allvar på och vidta nödvändiga åtgärder i de situationer, där vuxna kränker elever. Regeringens insatser och åtgärder mot kränkande behandling Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att stärka de grundläggande demokratiska värderingarna i skolan. Skollagen och läro- planen har skärpts och förtydligat det ansvar som rektor och skolans personal har. Ett nationellt och skolformsövergripande värdegrunds- grundsprojekt startade och avslutades . Projektet hade i uppdrag att lyfta fram de grundläggande demokratiska värdena och att stödja och stimulera det lokala värdegrundsarbetet. Två nationella värdegrundscentrum, det ena vid och det andra vid i samverkan med hög- skola, påbörjade verksamhet för att 2003 sprida och göra kunskap och forskning tillgänglig för kommuner och skolor på uppdrag av regeringen. De skall också stimulera verksam- hetsbaserad forsknings- och utvecklingsverksamhet inom värdegrunds- området. har vidare i uppdrag att kartlägga förekomsten av rasism, etnisk diskriminering, sexuella trakasserier, homofobi och könsrelaterad mobbning samt att analysera och redovisa vilka insatser som behöver vidtas. Kompetensutveckling är angeläget för lärare, skolledare och annan personal i skolan. Rektorsutbildningen, värdegrundscentrumen, och har fått medel för att utveckla fort- bildning och kurser för skolledare, lärare och lärarstuderande inom områdena värdegrundsfrågor, mänskliga rättigheter samt nutidshistoria. Mer än tusen lärare kommer exempelvis att beröras i den nationella sats- ning på kompetensutveckling, i de värdegrundsfrågor som kommuner och skolor själva bedömt att behovet är stort, som centrumen tillsammans med nu påbörjar. Regeringens särskilda insatser mot mobbning Mobbning har varit och är föremål för en rad insatser. En flerårig och kraftfull satsning är . Syftet med projektet är att samla alla goda krafter, ett annat att lyfta fram och visa på de goda exempel och olika arbetssätt som finns ute på skolorna. Organi- sationer, föreningar, förbund, myndigheter forskare och skolor m.fl. medverkar i denna kraftsamling mot mobbning. Enligt regeringens bedömning har kampanjen varit mycket framgångsrik. Elever och lärare i över två tredjedelar av landets alla grundskolor har deltagit. För att öka kunskaperna och kunna ge bättre stöd till landets skolor fick i uppdrag av regeringen att lyfta fram lärorika exempel på handlingsprogram och arbetssätt mot kränkande behandling. Dessa exempel skall grundas på kunskaper som genom utvärderingar och forskning visar minskad mobbning. Man skall även utarbeta ett referensmaterial och allmänna råd för att stödja utvecklingen av skolornas arbete samt ge skolorna stöd med att granska, utvärdera och förbättra sitt arbete. En forsknings- och kunskapsöversikt skall tas fram. Med hänsyn till de erfarenheter, som () redo- visar om mobbning mot barn med funktionshinder i sin rapport , är det viktigt att deras utsatta situation särskilt beaktas. Jämställdhet är en demokrati- och värdegrundsfråga Regeringens insatser för att motverka ojämlikhet mellan könen och främja jämställdhet intensifieras. Regeringen har gett i upp- drag att ta fram lärande exempel på hur skolor och kommuner i samverkan med olika organisationer och myndigheter arbetar med jämställdhet och social och etnisk mångfald. Syftet är att främja och intensifiera skolornas och kommunernas jämställdhetsarbete. Från och med och med skall resurspersoner i jämställdhet och genuskunskap utbildas. Målet är att det skall finnas minst en sådan kvalificerad resursperson i varje kommun. Dessa resurspersoner skall arbeta med jämställdhetsfrågor i den pedagogiska praktiken för att höja kvaliteten och öka måluppfyllelsen inom detta kunskapsområde. Dessutom satsar regeringen på att utbilda genuspiloter för att bl.a. stärka flickors självförtroende i högre årskurser och i gymnasieskolan. I regeringens insatser för utsatta flickor i patriarkala familjer har skolan också en betydelsefull roll. Ett utbildningsmaterial skall tas fram för personal inom socialtjänst, skola och ungdomsmottagningar. 3.1.6Förstärkt kvalitet i förskolan Regeringens bedömning: Utbyggnad av förskolan och förstärkning av dess kvalitet är ett centralt område . Barngruppernas storlek och personaltätheten bör ses över. Genomförandet av förskolans läroplan bör utvärderas. Reformerna om maxtaxa, förskoleverksamhet för arbetslösas och föräldraledigas barn samt allmän förskola skall följas upp och utvärderas. Förskolan är viktig för barns utveckling och lärande. Det har många undersökningar visat, både i och i andra länder. har i en uppmärksammad studie berömt den svenska förskolan för att vara flexibel, variationsrik och ha stor respekt för det enskilda barnet. Förskolan står inför nya stora utmaningar och för att kunna möta dessa fordras att det är hög pedagogisk kvalitet i hela verksamheten med en balans mellan lärande och lek. Syftet med regeringens omfattande reformarbete har varit att göra förskolan tillgänglig för alla barn från tidig ålder. Vid års- skiftet infördes maxtaxan i landets förskolor, familjedaghem och fri- tidshem. Samtliga kommuner valde att införa maxtaxan, med undantag av två, vars avsikt är att införa den . Genom maxtaxan har de flesta barnfamiljer sänkt sina barnomsorgsav- gifter med i genomsnitt . Avgifterna har blivit rättvisa, oavsett var i landet man bor. Godtyckliga och oväntade avgiftshöjningar drabbar inte längre familjerna och marginaleffekterna har dämpats vid inkomstökningar. Möjligheterna att lägga upp familjeliv och arbetsliv på ett sätt som passar familjens behov har förbättrats. Stressen har minskat vid hämtning och lämning av barnen i förskolan. med maxtaxan infördes rätten till förskoleverksamhet för föräldraledigas barn en rätt som barn till arbetslösa fått redan halvåret innan. kommer den allmänna avgiftsfria förskolan för alla barn i åldern att införas. I finansieringsunderlaget för dessa reformer har 45 000 fler barn beräknats få del av förskolan. Många av dessa barn kommer att ha utländsk bakgrund eller bo på landsbygd och i glesbygd, där förskolan inte byggts ut i samma utsträckning som i storstäderna. För regeringen är detta en positiv och riktig ut- veckling. Alla barn skall kunna få del av förskolan oavsett sociala, ekonomiska och geografiska förhållanden och inga barn skall stängas ute. Förskolan måste bli barnens rättighet och föräldrarnas eget val för sina barn. Ingen skall behöva avstå för att det kostar för mycket eller på grund av ett hindrande regelsystem. Kvaliteten i förskola och fritidshem är för regeringen ett högt prioriterat område. Förskolan står inför nya stora utmaningar, som måste mötas med respekt, både på nationell och på nivå. Förskolan har föräldrarnas förtroende och en hög samhällelig legitimitet, men verk- samheten har varit utsatt för ekonomiska åtstramningar, som inte undgått att drabba förutsättningarna för verksamheten. har resurserna per plats i förskolan Personaltätheten är 5,4 barn per årsarbetare, vilket är en liten för- Skillnaderna mellan kommunerna är Skr. 2001/02:188 dock stora. Regeringen har gett i uppdrag att göra en fördjupad studie av barngruppernas storlek och personaltätheten samt en genomgripande analys av resultaten utifrån forskning och erfarenhet.