prop · GP03160 · 2002-03-04 00:00:00 — utfärdat en resolution i vilken det getts direktiv och rekommendationer om det fortsatta översynsarbetet. Det är oklart om och i så fall när kommissionen kommer att föreslå några ändringar av direktivet. 17.5 Tjänster i allmänhetens intresse Kommissionen presenterade en rapport om tjänster av allmänt intresse (KOM (2001) 598). Rapporten behandlar förhållan- det mellan fördragets bestämmelse om tjänster av allmänt intresse (art. 16) och de regler som behandlar konkurrens-, statsstöds- och inre marknadsfrågor (art. 73, 86 och 87). För att underlätta tillämpningen av de gemensamma reglerna för statligt stöd föreslår kommissionen ett ram- verk som utvärderas för att beslut skall kunna fattas om i vilken mån gruppundantag behövs. Därutöver behandlar kommissionens rapport frågor som rör utvärdering av tjänster av allmänt intresse. Det kan näm- nas att kommissionen respektive publicerade ett med- delande om tjänster i allmänhetens intresse, som utpekar telekommu- nikationer, post, transporter, elektricitet samt radio och TV som sådana tjänster. Meddelandet framhåller dock att varje medlemsstat bestämmer vad som omfattas av begreppet. På inre marknads-, konsument- och turismrådet be- slutade medlemsstaterna om rådsslutsatser som rör kommissionens rapport. Rådsslutsatserna välkomnar huvuddragen i kommissionens rapport och uppmanar kommissionen att återkomma i frågan vid Europe- iska rådets möte i . Enligt den beställning som gjordes vid i , rapporterade kommissionen och rådet om tjänster av allmänt intresse vid i Laeken, . I ordför- andeskapets slutsatser från Laeken noterar med tillfredsställelse kommissionens och rådets åtgärder. välkomnar kommissionens rapport, och stödjer rådsslutsats- erna. övergripande ståndpunkt i frågan är att den pågående liberaliseringen av tjänster av allmänt intresse skall fortsätta eftersom den leder till lägre priser och större valfrihet. Men att det är viktigt att konsumentpolitiken inom unionen utvecklas i samma takt och att tillgång för alla säkras. En fortsatt liberalisering går att förena med dessa intressen. Kommissionen har presenterat en rekommendation (2001/310/EG) som utökar den krets av tvistlösningsorgan som kan vara med i det nätverk som inrättats för att hjälpa konsumenter vid tvistlösning över gränserna utanför domstol, det s.k. EEJ-net (). Rekommendationen ställer krav på organ som reglerar konsumenttvister genom att få parterna att göra upp i godo. ställs krav på opartiskhet, öppenhet, effektivitet och ett rättvist förfar- Skr. 2001/02:160 ande. FIN-net, ett tvistlösningsnätverk för tvistlösning utanför domstol start- ade . Deltagare i nätverket ät nationella tvistlösningsorgan. För del deltar . antog en resolution (A5-0134/2001) om kommissionens arbetsdokument, vilket ligger till grund för EEJ-net. Av resolutionen framgår bland annat att välkomnar initiativet, som ett steg på vägen när det gäller att underlätta snabba och billiga lösningar av gränsöverskridande konsumenttvister. Man efterlyser dock en bättre samordning mellan kommissionens olika generaldirektorat och mellan EEJ-Net och FIN-Net. menar att kommis- sionen inte sett komplexiteten i de råd och bedömningar som kontakt- punkterna kommer att ställas inför eftersom arbetsdokumentet saknar krav på att kvalificerade jurister finns anställda hos kontaktpunkterna. uppmärksammar även språkfrågorna som ett möjligt problemområde som kommissionen underskattat. har tre möten ägt rum mellan kommissionen och medlems- staterna där främst arbetsformerna för nätverket har diskuterats. Nätverket invigdes formellt med de medlemsstater som då hade hunnit installera kontaktpunkter. Övriga medlemsstater an- sluter så snart de har inrättat sådana. är ett försöksår, varefter verksamheten skall utvärderas och nödvändiga revideringar i samförståndsavtalet skall ske för att sedan bli bindande för parterna. tillhörde de medlemsstater som öppnade verksamheten . Den svenska kontaktpunkten är , som orga- nisatoriskt tillhör . har även frågor som rör eurons införande diskuterats. Både under det svenska och det belgiska ordförandeskapet har rådet behandlat frågan. Vikten av att konsumenterna har förtroende för den nya valutan har betonats. Vid inre marknads-, konsument- och turismrådet konstaterade kommissionen att statistik visar att förberedelsearbetet inför euron löpt väl. Det framkom att många med- lemsstater vidtagit åtgärder för att motverka eventuella prishöjningar vid övergången till euron. Särskild utbildning av bland annat bankanställda var något som också lyftes fram som en viktig åtgärd för att underlätta övergången till euron. Åtgärder riktade till grupper med särskilda behov, bland annat äldre, ansågs också absolut nödvändiga. Många medlems- stater hade infört särskilda stödåtgärder riktade till småföretag. En annan fråga som berörts är olyckor i hemmet. tog upp den frågan på inre marknads-, konsument- och turismrådet . hänvisade till en vitbok från organisationen (), som visar att olyckor i hem- och fritidsmiljö är ett utbrett problem, som också har stora ekonomiska konsekvenser för samhället. har vidare en arbetsplan för gemenskapens miljömärkning Skr. 2001/02:160 tagits fram genom ett beslut från (2002/18/EG). planen innehåller en strategi för programmets utveckling och omfattar bland annat en förteckning av prioriterade produkttyper samt planer för samordning med andra miljömärkningsprogram i medlemsstaterna. 18 Ungdomsfrågor och idrott Det svenska ordförandeskapet hade ambitionen att stödja kommissionens förberedelsearbete med en vitbok om ungdomspolitik. En prioriterad fråga var ungdomars inflytande och delaktighet i de beslut som berör dem inom unionen. Vidare ville uppmärksamma betydelsen av att ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande tas tillvara som en resurs inom olika politikområden. 18.1Svenska prioriteringar på ungdomsområdet påbörjade kommissionen ett omfattande konsultations- arbete med ungdomssektorns aktörer med sikte mot en publicering av en vitbok om ungdomspolitik. Under det svenska ordförandeskapet avslutades samrådsprocessen som pågått i ca med en konferens i . Konferensen, som samlade ungdomar, forskare, politiker och ungdomsorganisationer från EU, EES/Efta och kandidatländerna, behandlade följande tema; delaktighet, utbildning, sysselsättning, hälsa, europeiska värderingar. Vid rådsmötet uttryckte ungdomsministrarna enhälligt sitt politiska stöd för en publicering av en meningsfull vitbok samt betonade vikten av att resultatet av samrådsförfarandet beaktas. Vidare fattades beslut om att anta ett uttalande om att bekämpa rasism och främlingsfientlighet på Internet genom en intensifiering av arbetet med ungdomar (2001/C 196/01). Initiativet till ett gemensamt uttalande kan ses som en uppföljning av ett tyskt initiativ , om att öka insatserna för att bekämpa rasism bland unga. I uttalandet fastslås bland annat vikten av att använda ungdomars initiativförmåga, företagsamhet och solidaritet för att bekämpa anti-demokratiska krafters spridning av främlingsfientligt material på Internet. Dessutom understryks skolors och organisationers betydelse i utvecklingen av demokratiska värderingar samt behovet av erfarenhets- och informationsutbyte mellan medlemsstaterna. Ungdomsministrarna enades också om att anta en resolution om att främja ungdomars initiativförmåga, företagsamhet och kreativitet inom olika politikområden t.ex. när det gäller att förhindra social, politisk och kulturell utslagning ( 2001/C 196/02). Utgångspunkten är att ungdomar skall tas till vara som en resurs i samhället och i EU:s utveckling mot den mest konkurrenskraftiga, dynamiska och kunskapsbaserade ekonomin i världen. Programmet Ungdom, som antogs , har en sammanlagd budget på för åren 20002006. Programmet ger huvudsakligen stöd åt ungdomsutbyte och volontärtjänst för ungdomar. Dessutom erbjuder programmet stöd till nyskapande verksamhet och entreprenörskap, projektsamarbete med utbildningsprogrammen och samt möjlighet att arbeta med ungdomsinformation och studier kring unga. är alla kandidatländerna fullvärdiga programländer tillsammans med medlemsstaterna och EES/Efta. deltog totalt ca 100 000 ungdomar och ungdomsledare i programmet, varav ca 2000 från . 18.3EU:s vitbok om ungdomspolitik publicerade kommissionen den första vitboken om ungdomspolitik Nya insatser för ungdom. (KOM (2002) 681 slutlig) presenterades vid rådsmötet och innehåller i korthet följande. Inom ramen för ett nytt utökat samarbete, i enlighet med subsidiaritetsprincipen, föreslås användandet av den öppna samordningsmetoden som skall anpassas till ungdomsområdet. De områden som i första hand skall prioriteras är inflytande och delaktighet, information, volontärarbete och bättre kunskap om unga. anger också ett flertal politikområden där det är av stor vikt att man tar hänsyn till de ungas speciella behov. Dessa områden är utbildning, livslångt lärande, rörlighet, arbetsmarknad och social integration, rasism och främlingsfientlighet samt självständighetsfrågor. Ett sektorsövergripande arbetssätt skall introduceras beträffande dessa frågor. Vidare föreslås en arbetsgrupp på hög nivå som skall arbeta med självständighetsfrågor. Uppföljningen av förslagen i vitboken kommer att påbörjas av det spanska ordförandeskapet . Vid rådsmötet fattade ungdomsministrarna beslut om att anta en resolution om mervärdet av ungdomars volontärarbete inom ramen för utvecklingen av gemenskapens insatser i ungdomsfrågor. I resolutionen understryks bland annat betydelsen av att volontärarbete främjar ett aktivt medborgarskap och social delaktighet. 18.4Idrott Idrottsdeklarationen och arbetet mot dopning Idrott omfattas inte särskilt av fördraget och härigenom har inte heller någon gemenskapspolitik förutsatts. har dock genom domar fastställt principen att idrotten bör underkastas gemenskapsrätten i de fall den utgör en ekonomisk aktivitet inom ramen för den inre marknaden. Den senaste domen av stor betydelse på idrottsområdet meddelades i det s.k. Bosman-fallet (mål C-415/93). Domen har för idrotten i medfört att olika specialidrottsförbund . 2001/02:160 genomfört vissa förändringar i sina tävlingsbestämmelser. I den s.k. Idrottsdeklarationen som noterades vid i ges en förklaring av hur medlemsstaterna tillsammans betraktar idrotten och gemenskapen. En viktig uppgift för det svenska ordförandeskapet i EU blev att inleda arbetet med att följa upp denna deklaration. Vid ett informellt trojkaidrottsministermöte i där , och samt ansvarig kommissionär deltog överenskoms att utse en arbetsgrupp för denna uppföljning. Som en del i detta arbete genomförde en enkät till medlemsstaterna om uppföljning av deklarationen. En viktig slutsats från enkäten var att samtliga medlemsstater uttryckt en önskan att fortsätta dialogen om uppföljning av deklarationen på mellanstatlig nivå. valde i uppföljningen av Idrottsdeklarationen att särskilt lyfta fram betydelsen av dialog med idrottsorganisationerna och idrott för funktionshindrade. Som ett led i detta arbete skickades en enkät även ut till europeiska och internationella idrottsorganisationer för att ge dem möjlighet att ge sina synpunkter och förväntningar på de frågor som Idrottsdeklarationen tar upp. Vidare genomförde det svenska ordförandeskapet två möten varav ett med de europeiska lagidrottsförbunden och ett möte med riksidrottsförbundens och de nationella olympiska kommittéernas europeiska organisationer, ENGSO och EOC. Vid dessa möten behandlades främst idrottsorganisationernas synpunkter på idrotten och EU. Det belgiska ordförandeskapet har fortsatt arbetet med att följa upp Idrottsdeklarationen. har även genomfört en idrotts- ministerkonferens i där Idrottsdeklarationen behandlades. Vid kommissionens årliga europeiska forum för idrott som genomfördes behandlades fyra teman varav ett var social ekonomi och frivilligt arbete och ett annat var uppföljningen av Idrottsdeklarationen. deltog aktivt tillsammans med kommissionen i förberedelserna och behandlingen av dessa teman. Övriga teman var idrott för funktionshindrade och dopning. Kampen mot dopning inom idrotten och behovet av åtgärder för att bidra till att stärka Världsantidopningsbyrån (the , ) har behandlats intensivt . Det svenska ordförandeskapet inleddes med det informella trojkaidrottsministermötet i . En viktig fråga under mötet var hur regeringarnas bidrag till finansiering skall se ut. Flera andra viktiga sakfrågor har också diskuterats och en strategisk plan för de närmsta årens utvecklig av verksamheten i har behandlats. ingick statsrådet som styrelseledamot i . 2001/02:160 som representant från medlemsstaterna i EU. Frågan om regeringarnas och finansiering av har förts framåt under det svenska ordförandeskapet och har behandlats även under ordförandeskap. Ett vidgat samarbete inom har visat sig lämpligt. Frågan om finansiering av för bör nu kunna anses vara nära en lösning. Den av regeringen beslutade särskilda arbetsgruppen med uppgift att bistå i frågor som kunde bidra till att stärka idrottens sociala, kulturella och demokratiutvecklande betydelse inom EU-sam- arbetet har lämnat sin rapport i och EU (Ds 2001:54). Arbetsgruppen med ledamöter främst från svensk idrottsrörelse har även bidragit till att biträda i genomförandet av det svenska ordförandeskapet i EU. Arbetsgruppens rapport med dess olika förslag remissbehandlas . 19.1Frågor som rör samtliga transportslag 19.1.1Vitboken om den europeiska transportpolitiken presenterade kommissionen en vitbok med titeln transportpolitiken : Vägval för framtiden (KOM (2001) 370 slutlig) tar sin utgångspunkt i tre grundläggande problemkomplex: Tilltagande trängsel, förväntad trafiktillväxt till följd av unionens utvidg- ning och behovet av att integrera transporterna i målet om en hållbar utveckling. utmynnar i ett 60-tal förslag på åtgärder. Kommis- sionen bedömer att det med dessa förslag tillsammans vore möjligt att bryta kopplingen mellan ekonomisk tillväxt och transporttillväxt, utan att begränsa tillgänglighet och transportkvalitet. Under det belgiska ordförandeskapet hölls en diskussion om frågan i samband med det gemensamma transport- och miljöministermötet. 19.1.2Galileo - deltagande i en ny generation satellitnavigeringstjänster syftar till att skapa ett europeiskt satellitnavigerings- system. Systemet planeras vara i drift 2008. avrappor- terades den inledande definitionsfasen i projektet. EU:s stats- och rege- ringschefer behandlade frågan vid sitt toppmöte i och gav vägledning för transportministrarna. ministrarna beslut om hur det fortsatta arbetet skall läggas upp. 2001/02:160 innebar att rådet skulle förses med bättre underlag för att ge klartecken för att gå in i projektets nästa fas. Främst efterfrågades en klarare bild av förutsättningarna för projektets finansiering och hur ett privatoffentligt partnerskap kan läggas upp. Enligt beslutet skulle kommissionen också presentera ett förslag till hur projektet skall ledas. presenterade kommissionen ett förslag om att inrätta ett () enligt artikel 171 i EG-fördraget för genom- förandet av utvecklingsfas. presenterades sedan underlaget i finansieringsfrågan i form av en konsultrapport från . I relation till tidigare presenterat underlag pekar studien på ett offentligt åtagande som innebär en större andel av finansieringen och ett större risktagande. Transport- ministrarna lyckades inte enas vid mötet då beslut skulle tas om att anta förordningen för GF samt frisläppa medel för utvecklings- fasen. Många medlemsländer däribland hävdade att studien måste ges mer tid att analyseras innan slutgiltigt ställningstagande kan tas om att frisläppa medel. Något beslut om GF togs inte heller då förordningen är beroende av finansieringslösning och, som del i denna, näringslivets deltagande. Det svenska kravet har varit att en robust och detaljerad finansieringsplan av hela projektet skall finnas innan beslut kan tas om att gå vidare. 19.1.3Integration av miljöhänsyn och hållbar utveckling antog en strategi för att integrera miljö- hänsyn och hållbar utveckling i transportpolitiken. arbetade som ordförandeland aktivt med den första uppföljningen och översynen av strategin. Uppföljningen resulterade i att transportrådet antog en resolution om integrering av miljö och hållbar utveckling i transportpolitiken. Genom resolutionen har transportministrarna enats om en definition av ett hållbart transportsystem. Definitionen lyfter fram de sociala, ekonomiska och ekologiska krav som måste ställas på ett hållbart transportsystem. Transportministrarna betonar också att integra- tionen av miljöhänsyn kan och bör ske på ett sätt som skapar nya affärsmöjligheter, stimulerar ekonomisk tillväxt och bidrar till nya arbetstillfällen. Resolutionen lyfter också fram ett antal prioriteringar för de närmaste årens arbete. Till prioriteringarna hör bland annat att kommissionen uppmanas att analysera målstyrning som ett medel för att uppnå hållbara transporter samt utarbeta en EU-strategi för introduktion av förnybara drivmedel i transportsystemet. Nästa uppföljning av strategin skall ske under det danska ordförandeskapet. Kommissionen antog en rekommendation om högsta tillåtna blodalkoholkoncentration för förare av motorfordon. Europapar- lamentet antog en resolution som svar på kommissionens meddelande om prioriteringar för vägtrafiksäkerheten i Europeiska unionen. uttryckte sitt stöd för att gemenskapen skall besluta om en högsta tillåtna blodalkohol- koncentration på /ml. EU:s transportministrar enades om att anta slutsatser med en rekommendation om att alla medlemsstaterna lagstiftar om högsta tillåtna blodalkoholkoncentration på högst /ml för förare av alla motorfordon. Medlemsstaterna uppmanas lagstifta om en lägre högsta tillåtna blodalkoholkoncentration på högst /ml för vissa trafikantgrupper. Förslaget behandlar även annan verksamhet i medlemsländerna som syftar till att minska alkoholkonsumtion i samband med bilkörning. Kommissionens överlämnade till rådet ett förslag till direktiv om utbildning av yrkesförare för gods- och persontransport på väg. Det innehåller gemensamma bestämmelser om grundläggande obligatorisk utbildning för nya yrkesförare, samt regelbundet återkom- mande vidareutbildning för alla yrkesförare. Förslaget omfattar inte bara yrkesförare som är medborgare i EU, utan även tredjelandsförare som anlitas av transportföretag som är etablerade i ett EU-land. Vid transportministermötet nåddes en gemensam inriktning om ett av ordförandeskapet presenterat kompromissförslag som ger medlemsstaterna möjlighet att välja mellan två alternativ vad gäller den grundläggande utbildningen. Ett alternativ som innebär obligatorisk undervisning med ett bestämt antal timmar som avslutas med ett kunskapsprov, och ett alternativ där det inte är obligatoriskt att delta i undervisning, men väl ställs krav på ett praktiskt och teoretiskt prov. 19.2.3Reglering av arbetstiden för yrkesförare Vid mötet beslutade rådet med kvalificerad majoritet om kommissionens förslag om reglering av arbetstiden för yrkesförare ((98) 662 slutlig). Rådet antog sin gemensamma ståndpunkt . röstade vid sin andra behandling igenom 20 ändringar av den gemensamma stånd- punkten. Eftersom samtliga ändringar inte kunde godkännas av medlems- staterna inleddes ett förlikningsförfarande . Ett förslag antogs i förlikningskommittén . Enhetliga regler (inkl. s.k. helgförbud) vid internationella Kommissionen presenterade ett ändrat, mindre långtgå- ende, förslag om en enhetlig reglering för trafikbegränsningar (inklusive s.k. helgförbud) för tunga lastfordon som utför internationella transporter. Förslaget behandlades därefter i rådsarbetsgruppen. Vid behandlingen av förslaget visade det sig dock att en blockerande minoritet mot förslaget fortfarande finns i rådet. Det kom därför inte att behandlas i sak vid något ministermöte. Efter att avgett sitt yttrande om förslaget till förordning om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 881/92 och (EEG) nr 3118/93 i syfte att införa ett förartillstånd antog rådet en gemensam ståndpunkt. Syftet med förslaget är att införa ett enhetligt gemenskapsdokument, ett s.k. förartillstånd, för att ge nationella kontrollorgan möjlighet att effektivt kontrollera anställningsförhål- landena för de fordonsförare som med gemenskapstillstånd utför interna- transporter inom hela gemenskapen. Enligt den gemensamma ståndpunkten är tillämpningsområdet begränsat till förare som är medborgare i tredjeland. 19.2.6Reglering av transittrafik för tunga transporter genom Syftet med systemet med miljöpoäng eller ekopunkter är att minska kväveoxidutsläppen från lastbilstrafiken genom . Systemet infördes i lagstiftningen genom antagandet av protokoll nr 9 till anslut- ningsakten för , och . presenterade kommissionen en rapport i rådet om ekopunkt- systemets funktion. Rapporten visade att målet för minskningen av föroreningar ännu inte har uppnåtts och kommissionen rekommenderade att systemet skulle förlängas en sista gång till . I rapporten föreslog kommissionen också en revidering av protokoll nr 9 genom att 108 procents regeln tas bort. Denna skyddsklausul innebär att om antalet transittransporter genom överstiger referenssiffran med skall kommissionen vidta lämpliga åtgärder för det efterföljande året. Rådet har ännu inte behandlat rapporten. blev skyddsklausulen tillämplig då transittransporterna genom överskred referenssiffran för och en neddragning av antalet ekopunkter gjordes. Även för befarades transittransporterna genom överskrida referenssiffran för . Dock upptäcktes ett antal brister i det statistiska material som tillhandahållits av de österrikiska myndigheterna och efter diskussioner beslöt därför kommissionen att en neddragning av antalet ekopunkter inte antogs och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagar om ansvarsförsäkring för motorfordon (det s.k. fjärde direktivet om motorfordonsförsäkring 2000/26 EG). Direktivet syftar till att åstadkomma ett smidigare förfarande för att begära ersättning från en trafikförsäkring för en skada som inträffat i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbets- området (EES) än det där den skadelidande har sin stadigvarande bostad. För att uppnå detta syfte innehåller direktivet bestämmelser om att alla försäkringsbolag som meddelar trafikförsäkring inom EES skall utse en skaderegleringsrepresentant i varje annan stat inom området. Den som råkar ut för en trafikskada i ett annat land inom EES än det där han eller hon har sin stadigvarande bostad skall sedan från hemlandet kunna begära ersättning från försäkringsbolagets skaderegleringsrepresentant där. Det finns vidare bestämmelser om s.k. skadeersättningsorgan. Ett sådant organ skall kunna träda in i skaderegleringen och betala försäk- ringsersättning i vissa situationer, bland annat om försäkringsbolaget eller dess skaderegleringsrepresentant inte har lämnat ett motiverat besked om ersättning efter det att försäkringsfallet anmäldes. Direktivet innehåller också bestämmelser om informationscentrum. Till ett sådant centrum skall en skadelidande kunna vända sig för att få information som behövs för skaderegleringen, bland annat uppgifter om vilket försäkringsbolag som har meddelat trafikförsäkring för ett visst fordon och vem som är bolagets skaderegleringsrepresentant. Direktivets bestämmelser skall tillämpas från . En promemoria om hur direktivet bör genomföras i svensk rätt har remit- terats och en proposition planeras till . Inom kommissionen pågår arbete med att ta fram ett förslag till ett femte motorfordonsförsäkringsdirektiv. De frågor som är aktuella i det arbetet är bland annat en utvidgning av kretsen ersättningsberättigade och en utvidgning av delar av det system som omfattas av det fjärde motor- fordonsförsäkringsdirektivet. deltar här i expertmöten under kommissionens ledning. 19.2.8 Förslag till ny förordning om upphandling av kollektivtrafik Kommissionen presenterade ett förslag till en ny rättsakt som reglerar upphandling av kollektivtrafik. Förslaget till förordning utgår