prop · GP03100 · 2002-04-15 00:00:00 — I samband med att förslaget om utgiftstak läggs fram i budgetpropositionen avser regeringen att föreslå riktlinjer för budgeteringsmarginalens storlek. Motiven för riktlinjer för budgeterings- marginalens storlek skiljer sig åt med hänsyn till tidsavståndet till det aktuella budgetåret. För det närmast kommande budgetåret motiveras behovet av att antalet möjliga utgiftsbegränsande åtgärder minskar med tidsavståndet till det aktuella budgetåret. därefter motiveras en minst lika stor budgeteringsmarginal av en ökande makroekonomisk osäkerhet och av osäkerheten om budgeteffekter av redan fattade beslut, främst inom socialförsäkringssystemen. 4.1.2Överskott i offentliga sektorns finanser har beslutat att de offentliga finanserna skall visa ett överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Överskottsmålet är av central betydelse för att minska den offentliga räntebördan. Därigenom ökar möjligheterna att bibehålla de offentliga välfärdsystemen, trots de ökade resurskrav som följer av den förväntande demografiska ut- vecklingen under de närmaste decennierna med allt fler äldre och allt färre i yrkesverksamma åldrar. Dessutom krävs en säkerhetsmarginal för att de offentliga budgetarnas stabiliserande effekter skall kunna verka fullt ut i en låg- konjunktur, utan att det uppkommer alltför stora underskott inom ramen för de regelverk som gäller inom EU. Vilka överskott som är lämpliga varje enskilt år beror framför allt av konjunkturläget. I en högkonjunktur, när BNP överstiger den lång- siktigt hållbara produktionsnivån, bör över- skotten överstiga av BNP. Det motsatta bör kunna tolereras i en lågkonjunktur. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att överskottsmålet skulle behållas på av BNP. Ett över- skott i linje med det medelfristiga målet bedömdes ge en stimulans till ekonomin utan risk för överhettning, som finans- politikens långsiktiga hållbarhet bedömdes I budgetpropositionen angavs även att ett lägre överskott skulle accep- teras om konjunkturen utvecklades sämre än väntat. Den ekonomiska tillväxten har blivit väsentligt svagare än vad som förutsågs i budget- propositionen. BNP-tillväxten har reviderats ner från till . Överskottet i den offentliga sektorns finanser beräknas uppgå till av BNP, dvs. lägre än målet. Mot bakgrund av den kraftiga nedrevideringen av tillväxten bedöms denna avvikelse från målet vara acceptabel. Såväl 2003 som 2004 beräknas överskottet i de offentliga finanserna uppgå till av BNP. bedöms tillväxten bli god och överstiga den långsiktigt hållbara tillväxten. Outnyttjade resurser bedöms tas i anspråk i allt högre grad. En fortsatt minskning av överskottet skulle innebära ytterligare stimulanser av den privata sektorns inkomster, vilket skulle kunna framtvinga åtstramningar av penningpolitiken med räntehöjningar som följd. Om hänsyn tas till periodiseringseffekter i skatteuppbörden för- stärks de offentliga finanserna . Därmed dämpas risken för en alltför snabb tillväxt av den privata sektorns efterfrågan. har tidigare beslutat om ett överskottsmål på av BNP . Såväl konjunkturutvecklingen som be- dömningen av de offentliga finanserna är osäkra. Regeringen avser därför att i sedvanlig ordning återkomma till frågan om överskottsmålet i budgetpropositionen . De offentliga finanserna påverkas i hög grad av hur ekonomin utvecklas i och i utlandet. En högre BNP leder normalt till ökade skatte- inkomster, eftersom viktiga skattebaser såsom löner och hushållens konsumtionsutgifter är relaterade till BNP. De totala utgifterna reduceras vanligen av en högre BNP, eftersom exempelvis utgifterna för arbetslöshetsförsäk- ringen minskar vid en högre aktivitet i eko- nomin. Om BNP-nivån däremot blir lägre minskar normalt skatteinkomsterna som transfereringsutgifterna tenderar att öka. En tumregel är att högre BNP medför att den offentliga sektorns finansiella sparande som andel av BNP förbättras eller med . Det motsatta gäller vid en motsvarande minskning av BNP. Känsligheten varierar mellan åren beroende på hur olika BNP-komponenter utvecklas i förhållande till varandra. Den lägre BNP-nivån 2001 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen avspeglas exempelvis inte i lägre skatteintäkter, bl.a. till följd av att sysselsättningsutvecklingen inte har förändrats i någon större utsträckning. Tabell 4.6 Makroekonomiska förutsättningar Prognoser från budgetpropositionen anges inom parentes (1,7) (2,4) (2,6) (2,3) (2,6) (1,7) (2,0) (2,0) (36,9) (37,9) (38,4) (39,1) (103,2) (106,2) (111,3) (116,2) (1,6) (2,7) (2,1) (2,1) (3,9) (3,8) (3,9) (4,0) (2,4) (2,2) (2,0) (1,7) -0,5 (1,4) (0,4) (0,5) (0,3) (3,5) (3,5) (3,5) (3,5) (5,4) (3,9) (4,0) (3,9) (4,8) (5,0) (5,0) (5,0) 6 månader nivå %3 (4,2) (4,5) (4,6) (4,6) (9,10) (8,80) (8,70) (8,60) 4Inkomstindexet visar den reala förändringen av genomsnittliga pensionsgrundande inkomster och inkomster över intjänandetaket samt prisförändringen för . 5Procent av arbetskraften. De statliga utgifterna är känsliga för för- ändringar av arbetslöshet och priser. En höjning av den öppna arbetslösheten ökar de takbegränsade utgifterna med . Utgifterna för transfereringar och förvaltningsändamål är också känsliga för förändrade priser och löner. En ökning av pris- och lönenivån medför att utgifterna under utgiftstaket ökar med . Den fulla effekten av förändrade priser och löner inträffar med eftersläpning. I tabell 4.6 redovisas de centrala makro- ekonomiska förutsättningarna för budget- beräkningarna. De makroekonomiska förut- sättningarna finns i sin helhet återgivna i bilaga 1 Svensk ekonomi. Nationalräkenskapernas pre- liminära utfall visar att BNP-tillväxten 2001 upp- gick till . Den svaga tillväxten beror framför allt på den internationella konjunktur- avmattningen. bedöms BNP-tillväxten stiga till . Hushållens konsumtionsutgifter utvecklades svagt 2001, vilket medförde lägre mervärdesskatteinkomster jämfört med prog- nosen i budgetpropositionen. Även beräknas hushållens konsumtionsutgifter bli lägre än vad som antagits i budgetpropositionen. väntas dock den privata konsumtionen öka med . Inflationen 2002 och 2003 beräknas bli högre än vad som förutsågs i budgetpropositionen. Upprevideringen medför högre prisbasbelopp 2004, vilket innebär ökade transfereringsutgifter. Lönesumman beräknas bli lägre än beräkningen i budgetpropositionen till följd av färre arbetade timmar. Inkomstindex beräknas bli lägre till följd av lägre genomsnittliga pensionsgrundande inkomster, vilket sänker utgifterna för ålderspensioner 2003 och 2004 jämfört med budgetpropositionen. Såväl arbets- löshet som antagandet om antalet personer i arbetsmarknadspolitiska program har, i synnerhet , reviderats upp sedan budgetpropositionen. har en rad reformer för ökad tillväxt och rättvisa beslutats och föreslagits för åren 20022004. I detta avsnitt redovisas översiktligt de satsningar samt förslag till finansiering som tidigare beslutats eller aviserats. I denna proposition föreslås med två undantag inga nya reformer som påverkar utgifterna för . På tilläggsbudget föreslås emellertid vissa förändringar . genomförs vissa förändringar av förmåner för pensionärer. En förändring är att folkpension och det särskilda grundavdraget (SGA) försvinner och ersätts av en garantipension som beskattas som vanlig inkomst. I samband med detta kan inte dagens regler för inkomstprövning av änkepension (som gällt ) längre tillämpas. Om nya regler för inkomstprövning införs kommer det att medföra att många änkor får minskade inkomster i och med att SGA tas bort. Regeringen avser därför att avstå från att föreslå regler för fortsatt inkomstprövning. Därmed upphör inkomstprövningen . Kostnaden för reformen är beräknad till brutto och till netto. Särskilda insatser har gjorts för att stimulera bostadsbyggandet. Investeringsbidrag har tidi- gare införts för byggande av studentbostäder och hyresbostäder. föreslås att ytterligare tillförs investeringsbidraget för studentbostäder . I tabell 4.7 redovisas budgeteffekterna i förhållande till föregående budgetår av större beslutade eller tidigare aviserade reformer, samt också de nu föreslagna reformerna. Med hänsyn tagen till föreslagen finansiering innebär förändringarna en utgiftsökning på perioden 20012004. Regeringen genomför stora satsningar som riktar sig till framför allt låg- och medel- inkomsttagare. Det sker inom områdena vård, skola och omsorg samt för pensionärer och barnfamiljer. genomförs också utgiftsminskningar på totalt ca som finansiering av vissa utgiftsreformer och som en följd av att vissa temporära program upphör. Inkomsterna beräknas minska med till följd av nya skatteregler och andra beslut. ökar de statliga utgifterna till följd av reformer med netto . Bland större utgiftsreformer som genomförs innevarande år kan nämnas max- taxan inom barnomsorgen och maxtaxan inom äldreomsorgen. Vidare reformeras arbetsskade- försäkringen och ökade resurser ges till skola och högskola samt till hälso- och sjukvård. Föräldraförsäkringen utökas med en månad. Vissa andra program fasas ut och besparingar genomförs inom försvaret. Statsbudgetens inkomster minskar med ca till följd av redan beslutade skatteförändringar. För att stimulera arbetskraftsutbud och utbildning anser rege- ringen att det är angeläget att sänka såväl marginal- som genomsnittsskatter. Ytterligare en fjärdedel av den inkomstskattereform som inleddes genomförs därför innevarande år. Ett andra steg i den gröna skatte- växlingen genomförs också. Strategin syftar till att växla höjda skatter på energi- och miljöområdet mot sänkta skatter på arbete. I anslutning till årets ekonomiska vår- proposition lämnar regeringen också förslag om sänkt energiskatt på alkylatbensin såsom aviserats i budgetpropositionen . Vidare läggs ett förslag om sänkt expansionsskatt från i syfte att förbättra villkoren för de allra minsta företagen. Skatteinkomsterna beräknas varaktigt minska med till följd av skattereduktion för fackföreningsavgifter. De beslutade förändringarna av regler för beskatt- ning av fastigheter beräknas minska skatte- inkomsterna varaktigt med . Det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting beräknas minska statens inkomster med . höjs ambitionerna inom hälso- området liksom inom familjepolitiken. Inkomst- taken inom sjuk- och föräldraförsäkringen föreslås höjas till 10 prisbasbelopp från om det statsfinansiella läget så tillåter. Biståndsramen höjs som både skolan och högskolan tillförs mer resurser. En allmän förskola för 4 och 5-åringar introduceras. Refor- merna medför att de statliga utgifterna efter föreslagen finansiering ökar med ca 2003 i förhållande till 2002. sker omfattande satsningar på miljöområdet och på infrastrukturen som biståndet höjs ytterligare. Vården tillförs också ytterligare resurser. Sammantaget ökar de statliga utgifterna med nära ytterligare 2004 till följd av de aviserade förändringarna. Totalt innebär tidigare beslutade eller aviserade utgifts- och inkomstreformer samt de nu föreslagna reformerna efter finansiering, en försvagning av de offentliga finanserna med ca 2004 i förhållande till 2001. Tabell 4.7 beslutade och aviserade utgifts- och inkomstförändringar samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Budgeteffekter i förhållande till föregående år. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. UO 7 Internationellt bistånd UO 9 Hälso- och sjukvård UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Varav höjt tak i sjukförsäkring (10 prisbasbelopp) UO 11 Pensioner m.m. UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Varav mamma/pappamånad Varav höjt tak i föräldraförsäkring (10 prisbasbelopp) Varav höjd grundnivå i föräldraförsäkring UO 16 Utbildning och forskning Varav högskola/forskning UO 23 Jord- och skogsbruk UO 24 Ekologi/företagande UO 25 Allmänna bidrag till kommuner Varav maxtaxa inom äldre- och handikappomsorgen Varav ökad tillgänglighet i vården ¼ inkomstskattereform inklusive höjd skiktgräns Fastighetsskatt småhus, 1,(2,2 mdkr 2001) Fastighetsskatt hyreshus, 0,(1,1 mdkr 2001) Höjd energiskatt på el (+1,/kWh) -0,90 Höjd koldioxidskatt (+15%) -0,90 -0,20 Skattestrategi, biodrivmedel och alkylatbensin Höjda grundavdrag (+900 kr) Nedsatta socialavgifter stödområde A Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting -3,00 Fast belopp till kommunerna -1,30 -3,00 Summa utgifts- och inkomstreformer 1 , minskning efter ordförandeskap -0,47 -1,00 -2,00 -1,00 -0,25 7 Samarbete med Central och -0,35 8 Storstadspolitiken inkl. minskningar på UO 16 -0,48 -0,18 -0,23 9 Bidrag hälso- och sjukvård till bl.a UO 25 -0,58 -0,12 UO 16 IT i skolan -0,50 -0,20 UO 18 Investeringsbidrag för studentbostäder -0,15 -0,12 UO 18 Lokala investeringsprogram för ek. -0,60 -0,43 -0,36 UO 19 Tillfälliga medel för försvarsomställning upphör -0,10 UO 19 Nedsättning av sociala avgifter i vissa områden upphör -0,20 UO 21 Vissa energipolitiska åtgärder upphör -0,74 UO 22 Bidrag till sjöfarten -0,40 -0,10 UO 24 Utfasning Östersjösatsning -0,20 UO 25 Delfinansiering av äldreförsörjningsstöd -0,30 UO 25 Särskilda insatser, finansiering av bl.a. vård -1,56 -0,48 -1,41 -1,16 -0,22 -7,71 -5,44 -2,59 Utgiftsreformer inkl. finansiering m.m. Reformer inkl. finansiering m.m. 2Med hänsyn till periodiseringseffekter blir effekten på den offentliga sektorns finansiella sparande ca . 4.3.1Ökad hälsa i arbetslivet Andelen människor i arbetsför ålder som varit sjukskrivna längre än eller som är förtidspensionerade har ökat , vilket framgår av diagrammet nedan. Andelen kvinnor har ökat mer än andelen män. Diagram 4.1 Andel sjukskrivna längre än och förtidspensionärer Procent av befolkningen, 1664 år Andel sjukskrivna > och förtidspensionärer, totalt Andel sjukskrivna > och förtidspensionärer, män Andel sjukskrivna > och förtidspensionärer, kvinnor För att motverka utvecklingen presenterade regeringen i budgetpropositionen ett brett åtgärdsprogram i 11 punkter för ökad hälsa i arbetslivet. De åtgärder som initieras inom ramen för programmet har effekter både på kort och på lång sikt. Regeringen är övertygad om att det huvudsakligen är på de i programmet utpekade områdena som insatser måste ske. Vidare har utredningen om en handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet, överlämnat sitt slut- betänkande Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (SOU 2002:5) . Betänkandet visar att ökningen av antalet sjuk- skrivna, och därmed i förlängningen antalet förtidspensionerade, har flera förklaringar och att orsakssambanden är komplexa. Arbetet med 11-punktsprogrammet fortsätter och programmet kommer vid behov att förändras. Regeringen har för avsikt att lämna förslag till . Sedan regeringen överlämnade budget- propositionen har bl.a. ett antal utredningar eller uppdrag påbörjats inom ramen för 11-punktsprogrammet. Ett uppdrag har lämnats till Arbets- miljöverket att utreda hur arbetsmiljö- certifiering av privata och offentliga arbets- givares verksamheter kan utvecklas till att bli en faktor som bidrar till att öka hälsan i arbetslivet. och Arbetsmarknads- styrelsen har fått i uppdrag att inleda en för- nyelse av den arbetslivsinriktade rehabilite- ringen. För uppdraget har avsatts . Mönstret för sjukskrivningar visar bety- dande geografiska variationer. Riksförsäk- ringsverket har fått i uppdrag att i samråd med närmare klargöra om- fattningen av variationerna och följderna för försäkringskostnaderna. En utredning har tillsatts med uppgift att lämna förslag om förbättrad statistik och forskning på ohälsoområdet. I det följande kommenteras några av de 11 punkterna särskilt. Mål för ökad hälsa i arbetslivet För att understryka vikten av att den negativa utvecklingen vänds och för att öka kraften och intensiteten i genomförandet av åtgärder anser regeringen att ett mål för ökad hälsa i arbetslivet skall formuleras. Regeringen avser att åter- komma med ett sådant mål i samband med budgetpropositionen . Dessutom skall delmål formuleras och resultatindikatorer för att mäta måluppfyllelsen identifieras. I det arbetet kan t.ex. kvinnors och mäns skilda villkor beaktas. Trepartssamtalen mellan regeringen och arbets- marknadens parter inleddes . En första redovisning av arbetet skall göras . Inriktningen är att komma fram till ett åtagande från parterna i en utvidgad handlingsplan. Ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare Regeringen överväger olika sätt att med hjälp av ekonomiska drivkrafter få arbetsgivare att ta ett större ansvar för arbetsvillkoren och att integrera det förebyggande och rehabiliterande arbetet i verksamheten. Tanken är att det främst är de långa sjukskrivningarna som skall minskas med hjälp av dessa ekonomiska drivkrafter. De avsedda förändringarna förutsätter att ökade kostnader för arbetsgivarkollektivet balanseras av minskade avgifter till sjukförsäkringen samt att en samsyn om förändringarnas inriktning uppnås med arbetsmarknadens parter. Enligt regeringens uppfattning finns det stora möjligheter för arbetsgivarna att vidta åtgärder som på olika sätt minskar risken för långtids- sjukskrivning och förbättrar möjligheterna att återgå till arbete efter sjukskrivning. Sådana åtgärder är dessutom i många fall lönsamma för den enskilde arbetsgivaren. Ekonomiska driv- krafter kan spela en roll för att uppmärksamma arbetsgivarna på de kostnader som är kopplade till sjukfrånvaro. Ekonomiska drivkrafter kan också användas för att ge en bättre avspegling av samhällets kostnader för frånvaron. analyseras de mindre före- tagens förutsättningar i en situation med ett förändrat finansieringsansvar. Det är regeringens uppfattning att arbetsgivaransvaret skall vara utformat med särskilt beaktande av de mindre företagens villkor och förutsättningar. Det analyseras även hur detta ansvar påverkar arbetsmarknaden för personer som varit sjukskrivna eller som på annat sätt kan uppfattas ha en ökad risk att bli sjukskrivna . Det är regeringens uppfattning att ett förtydligat arbetsgivaransvar inte får utformas så att dessa grupper missgynnas på arbetsmarknaden. Ökad uppmärksamhet behöver riktas mot de enskilda arbetsplatserna. För arbetsgivarna är kunskap om hälsoläget viktigt för att de skall kunna genomföra effektiva förebyggande insatser. För arbetsplatser med goda resultat kan sådan kunskap vara en tillgång för att öka attraktionskraften som arbetsgivare. Även de anställda gynnas av att dessa frågor lyfts fram. Möjligheterna att införa vissa former av ekonomiska drivkrafter för arbetsgivarna kan också förutsätta att dessa redovisar uppgifter om hälsoläget. Det kan finnas skäl att införa en skyldighet för statliga, kommunala och privata arbetsgivare att redovisa hälsoläget och regeringen återkommer till denna fråga senast i budget- propositionen . Utgångspunkten är att arbetsgivarnas redovisningsskyldighet skall be- gränsas till ett fåtal indikatorer som samman- tagna kan ge en bild av hälsoläget hos arbets- givaren. gav (bet. 2001/02:SfU1) regeringen tillkänna att regeringen bör återkomma till med förslag om finansiell samordning som omfattar socialförsäkringen, hälso- och sjukvården, social- tjänsten och arbetsmarknadsmyndigheterna. Frågan bereds och kommer att utgöra en integrerad del av den politik mot ohälsa som regeringen återkommer med till . Statsbudgetens saldo överensstämmer per definition med statens lånebehov. Ett budgetöverskott innebär följaktligen ett lika stort negativt lånebehov och att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Diagram 4.2 Statsbudgetens saldo 1990-2004 Anm. Statens lånebehov med omvänt tecken för åren 19891996. var utfallet för stats- budgeten oavbrutet negativt. växte budgetunderskottet kraftigt , då lånebehovet uppgick till . Konsolideringsprogrammet och den ekonomiska återhämtningen innebar att under- skotten reducerades markant . uppvisade statsbudgeten ett överskott och staten amorterade nära på statsskulden. Statsbudgetens saldo förbättrades ytterligare 1999 till , främst till följd av engångseffekter i form av överföringar från AP-fonden och inbetalningar av premiepensionsmedel (se vidare avsnitt 4.4.4). uppgick budget- överskottet till . Det höga utfallet förklaras främst av överföringen av medel från AP-fonden samt försäljning av statligt aktieinnehav. Att fjolårets överskott minskade till är också en följd av lägre positiva engångseffekter. För inne- varande år prognostiseras ett överskott på . beräknas ett underskott på 13 respektive . Uppföljningen av sker i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2001 (Skr. 2001/2002:101). Denna uppföljning visar sammanfattningsvis följande. Statsbudgetens saldo 2001 uppvisade ett överskott på och möjliggjorde därmed en amortering av stats- skulden. Utfallet är lägre än i statsbudgeten. Budgetöverskottet beror till stor del på engångseffekter på sammantaget ca , bl.a. i form av överföringar från AP-fonden (46,). Justerat för dessa extraordinära inkomster uppvisade det underliggande saldot på statsbudgeten i stort sett balans mellan inkomster och utgifter . Inkomsterna beräknades i statsbudgeten till . Utfallet blev , vilket är högre än beräknat. Skillnaden förklaras främst av att skatteinkomsterna blev högre än beräknat. inlevererade överskott blev högre än budgeterat på grund av en extra inleverans om medan inkomster av försåld egendom blev lägre än beräknat. De högre skatteinkomsterna beror främst på högre realisationsvinster och löner samt på åter- betalningar av pensionsmedel från försäkrings- bolaget . Utgiftstaket för staten klarades . fastställde utgiftstaket till . Budgeterings- marginalen beräknades till . Med anledning av olika tekniska justeringar av utgiftstaket och förslaget om sänkt fastighets- skatt , höjdes utgiftstaket till i budgetpropositionen . Utgiftstaket fastställdes av till i enlighet med förslag i budgetpropositionen . Beslutet innebar att utgiftstaket höjdes med till följd av att den slutliga be- räkningen av utjämningsbidraget till kommuner och landsting 2001 blev högre än den preliminära. I budgetpropositionen beräknades de takbegränsade utgifterna till . Statsbudgetens utfall visar att de tak- begränsade utgifterna uppgick till . Därmed underskreds utgiftstaket med . Statens utgifter, exklusive statsskuldsräntor, blev lägre än vad som beräknades i statsbudgeten . Avvikelsen förklaras framför allt av lägre utgifter inom utgiftsområdena Arbetsmarknad, Studie- stöd, Totalförsvar samt Utbildning och universitetsforskning. Utgifterna blev högre än budgeterat för anslagen Sjukpenning och rehabilitering m.m., Arealersättning och djurbidrag m.m., Biståndsverksamhet samt Statligt u- tjämningsbidrag till kommuner och landsting. Ut- fallet för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten uppgick till , vilket är högre än beräkningen i budgetpropositionen . Statsbudgetens utgifter m.m., inklusive Riks- gäldskontorets nettoutlåning och den kassa- mässiga korrigeringsposten (inkl. överföring från AP-fonden), blev högre än vad som beräknades i statsbudgeten. Avvikelsen beror bl.a. på högre utgifter än budgeterat för statsskuldsräntor och på större utlåning till statliga bolag och affärs- verk. Den kassamässiga korrigeringsposten blev också högre än beräknat, främst till följd av den ovan nämnda extrautdelningen från . Tabell 4.8 Statsbudgetens utfall 643,22) -2,4 -37,5 -37,5 -5,6 -1,8 1)SB = Statsbudget, TB = Tilläggsbudget. 2)Inkl. posten Minskning av anslagsbehållningar med . 3)Inkl. kassamässig korrigering och finansiell överföring från AP-fonden till . Statsbudgetens inkomster utgörs av skatter och övriga inkomster. Av statsbudgetens totala inkomster utgör skatteinkomster normalt och övriga inkomster . Statsbudgetens skatteinkomster redovisas huvudsakligen kassamässigt, vilket innebär att det är de skatter och avgifter som under budget- året betalas in till staten som redovisas. Skatte- inbetalningarna avser i viss utsträckning skatter på inkomster som intjänats föregående år eller . Skatteinkomsterna beräknas öka med .