prop · GP0384 · 2002-02-06 00:00:00 — Har rätt till tilläggspension i form av änkepension uppkommit för en änka som är född under nå- got av åren 19301944 på grund av ett dödsfall som inträffat under något av åren 19902002 skall hon, om inte annat sägs i andra eller tredje stycket, för tid ha rätt till änkepension be- räknad enligt 6 kap. 5 § första stycket samt 7 och 912 §§ lagen Har rätt till tilläggspension i form av änkepension uppkommit för en änka som är född under nå- got av åren 19301944 på grund av ett dödsfall som inträffat under något av åren 19902002 skall hon, om inte annat sägs i andra eller tredje stycket, för tid ha rätt till änkepension be- räknad enligt 6 kap. 5 § första stycket samt 7 och 912 §§ lagen (2000:461) om efterlevandepen- (2000:461) om sion och efterlevandestöd till barn. sion och efterlevandestöd till barn. stycket 2 lagen om efterlevande- barn om det för den avlidne kan kap. 18 § lagen (1998:674) om in- lämpas på motsvarande sätt. För rätt till änkepension beräknad enligt 6 kap. 5 § första stycket 2 la- gen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn krävs att vill- koren i 6 kap. 3 § samma lag är uppfyllda. För bedömningen av om rätt till För bedömningen av om rätt till änkepension föreligger skall 6 kap. änkepension föreligger och med 4 § lagen om efterlevandepension vilket belopp sådan pension skall och efterlevandestöd till barn till- utges skall 1 kap. 6 § och 6 kap. 4 § lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn till- Har rätt till tilläggspension i form av änkepension uppkommit för en änka som är född eller senare på grund av ett dödsfall som inträf- fat under något av åren 19902002 skall hon, om inte annat sägs i andra eller tredje stycket, för tid ha rätt till änkepension beräknad enligt 6 kap. 613 §§ lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. För rätt till änkepension beräknad enligt 6 kap. 5 § första stycket 2 la- gen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn krävs att vill- koren i 6 kap. 3 § samma lag är uppfyllda. För bedömningen av om rätt till För bedömningen av om rätt till änkepension föreligger och med änkepension föreligger och med vilket belopp sådan pension skall vilket belopp sådan pension skall utges skall 1 kap. 6 § och 6 kap. utges skall 1 kap. 6 § och 6 kap. 4 § lagen om efterlevandepension 4 § lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn till- och efterlevandestöd till barn till- Den minskning som avses i 1 kap. 6 § tredje stycket skall därvid i första hand göras på garantipension till änkepension. För änkor som avses i 10 och 11 §§ skall sådan del av änkepen- sion som avses i 6 kap. 5 § första stycket 1 lagen (2000:461) om ef- terlevandepension och efterlevan- destöd till barn beräknas med För änkor som avses i 10 och 11 §§ skall sådan del av änkepen- sion som avses i 6 kap. 5 § första stycket 1 lagen (2000:461) om ef- terlevandepension och efterlevan- destöd till barn beräknas med tillämpning även av 13 kap. 2 § första stycket tredje meningen la- första stycket tredje meningen la- gen (1962:381) om allmän försäk- gen (1962:381) om allmän försäk- ring i dess lydelse Har rätt till folkpension i form av änkepension uppkommit för en änka som är född eller se- nare på grund av ett dödsfall som inträffat under något av åren 19902002, skall änkan för tid ef- ter ha rätt till garantipen- sion till änkepension under de för- utsättningar och i den utsträckning 1 kap. 6 § tredje stycket, 6 kap. 1417 och 22 §§ lagen (2000:461) om efterlevandepension och efter- levandestöd till barn samt 7 § fjärde och femte styckena denna lag. För en änka som avses i denna paragraf utges garantipensionen i förhållande till det antal år för vilka den avlidne maken vid ut- gången av tillgodoräknats pensionspoäng för tilläggspension. För en avliden som inte kan tillgo- doräknas med intjänade pensionspoäng, skall garantipen- sionens basnivå, 2,15 gånger pris- basbeloppet, minskas som det antal år för vilka pensionspoäng kan tillgodoräknas den avlidne understiger talet 30. Motsvarande avkortning skall göras av belop- pen 1,49 respektive 0,66 gånger prisbasbeloppet. Avkortning enligt denna paragraf skall ske efter så- dan minskning som avses i 6 kap. 22 § lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Vid beräkning av änkepension enligt 6 kap. 5 § första stycket 2 lagen (2000:461) om efterlevan- depension och efterlevandestöd till barn samt av garantipension enligt Har rätt till folkpension i form av änkepension uppkommit för en änka som är född eller se- nare på grund av ett dödsfall som inträffat under något av åren 19902002, skall änkan för tid ef- ter ha rätt till garantipen- sion till änkepension under de för- utsättningar och i den utsträckning som följer av bestämmelserna i 1 kap. 6 § tredje stycket och 6 kap. 1417 och 22 §§ lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn samt 7 § fjärde och femte styckena denna lag. För en änka som avses i denna paragraf utges garantipensionen i förhållande till det antal år för vilka den avlidne maken vid ut- gången av tillgodoräknats pensionspoäng för tilläggspension. Om det för den avlidne inte kan tillgodoräknas med intjä- nade pensionspoäng, skall garan- tipensionens basnivå och garanti- pensionen beräknas enligt vad som anges i 17 ac §§. De bestämmel- serna skall även tillämpas för en sådan änka som avses i 6 kap. 22 § lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Vid tillämpning och beräkning enligt andra stycket första me- ningen skall 6 kap. 1416 §§ lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension gälla. Vid beräkning av änkepension enligt 6 kap. 5 § första stycket 2 lagen (2000:461) om efterlevande- pension och efterlevandestöd till barn samt av garantipension enligt 7 § denna lag till en änka som av- ses i 10, 11 eller 15 § skall, om inte annat följer av andra stycket, bestämmelserna i 5 kap. 1, 37 och 11 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring samt punkterna 3 och 5 i övergångsbestämmel- serna till lagen (1992:1277) om ändring i lagen om allmän försäk- ring, i dessa bestämmelsers lydelse före , tillämpas. För en avliden för vilken det inte kan tillgodoräknas bo- 2,15 gånger prisbasbeloppet mins- kas med en procent som det antal år för vilka bosätt- ningstid kan tillgodoräknas den avlidne understiger talet 40. Mot- svarande avkortning skall göras av beloppen 1,49 respektive 0,66 gånger prisbasbeloppet. Mot- svarande skall gälla även fall då garantipensionen beräknas enligt 5 kap. 1 § första stycket a lagen om allmän försäkring, i detta lag- rums lydelse före , med den ändringen att minskningen i stället skall göras som det antal år för vilka pensionspo- äng kan tillgodoräknas för den avlidne understiger talet 30. Avkortning enligt denna para- graf skall ske efter sådan minsk- ning som avses i 6 kap. 7 och 22 §§ lagen om efterlevandepen- sion och efterlevandestöd till barn. 7 § denna lag till en änka som av- Prop. 2001/02:84 ses i 10, 11 eller 15 § skall be- stämmelserna i 5 kap. 1, 37 och 11 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring samt punkterna 3 och 5 i övergångsbestämmelserna till la- gen (1992:1277) om ändring i la- gen om allmän försäkring, i dessa bestämmelsers lydelse före , tillämpas. Om det för den avlidne inte kan tillgodoräknas med intjä- nade pensionspoäng eller bosättningstid, skall garantipen- sionens basnivå och garantipen- sionen beräknas enligt vad som anges i 17 ac §§. Dessa bestäm- melser skall även tillämpas för en sådan änka som avses i 6 kap. 22 § lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. För en sådan änka som avses i 16 § andra stycket eller 17 § andra stycket utgör garantipen- sionens basnivå 2,15 gånger pris- basbeloppet multiplicerat med den i andra stycket angivna folkpen- sionskvoten samt med den i tredje stycket angivna 15-delskvoten. Folkpensionskvoten utgör, för en änka som avses i 17 §, den för den avlidne högsta kvoten av an- talet tillgodoräknade bosätt- ningsår i förhållande till talet 40 respektive antalet tillgodoräknade år med pensionspoäng i förhållan- de till talet 30. För en änka som avses i 16 § utgör folkpensions- kvoten antalet tillgodoräknade år med pensionspoäng i förhållande till talet 30. 15-delskvoten utgörs av förhåll- andet mellan det antal 15-delar till vilket minskning skall ske enligt 6 kap. 22 § lagen om efterlevan- depension och efterlevandestöd till barn och talet 15. Underlaget vid beräkning av garantipension (beräkningsunder- lag) utgörs av folkpensionskvoten multiplicerad med 15-delskvoten multiplicerad med 0,9 prisbas- belopp om änkepension utges samt därefter ökat med änkepensionen enligt 6 kap. 17 § lagen om efterlevandepension och efterle- vandestöd till barn angiven i pris- basbelopp. I änkepensionen skall därvid inte ingå sådan änkepen- sion som avses i 6 kap. 5 § första stycket 2. Garantipensionen för en änka som avses i 17 a § skall beräknas enligt följande. Till den del beräk- ningsunderlaget inte överstiger 0,9 prisbasbelopp multiplicerat med folkpensionskvoten och med 15-delskvoten, skall garantipen- sionens basnivå minskas med hela denna del av beräkningsunder- laget. Till den del beräkningsun- derlaget överstiger nämnda gräns men inte överstiger produkten av 0,72 prisbasbelopp gånger 15- delskvoten och folkpensionskvoten ökad med 1,06944, skall garanti- pensionen minskas alternativt ökas med en andel av denna del av be- räkningsunderlaget på det sätt Prop. 2001/02:84 som anges i 17 c §. Till den del be- räkningsunderlaget överstiger den i föregående mening angivna gränsen men inte överstiger 1,49 prisbasbelopp skall garanti- pensionen ökas av denna del av beräkningsunder- laget. Till den del beräkningsun- derlaget överstiger 1,49 prisbas- belopp skall garantipensionen minskas av den delen av beräkningsunderlaget. Resultatet av talet 0,3481 minus produkten av 0,987 gånger folk- pensionskvoten och därefter mins- kat med produkten av 0,36 gånger folkpensionskvoten i kvadrat skall multipliceras med den del av be- räkningsunderlaget som avses i 17 b § andra meningen. Om re- sultatet utgör ett negativt tal skall garantipensionen minskas genom att denna pension multipliceras med det erhållna beloppet och i annat fall ökas genom multiplika- tion med motsvarande belopp. 2.27Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 16 § socialavgiftslagen (2000:980) skall ha följande lydelse. Den som har haft hel ålderspen- sion enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring före taxeringsåret skall bara betala ål- derspensionsavgiften. Detsamma gäller den som har haft hel förtids- pension enligt den lagen någon del av året före taxeringsåret. Den som har haft hel ålderspen- sion enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension el- ler lagen (1998:702) om garanti- pension före taxeringsåret skall bara betala ålderspensions- avgiften. Detsamma gäller den som har haft hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän för- säkring någon del av året före tax- eringsåret. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2000:981) om Härigenom föreskrivs att 3 och 8 §§ lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter skall ha följande lydelse. Sjukförsäkringsavgifter skall finansiera kostnader för följande ersätt- ningar som utges enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring: 1. sjukpenning och andra ersättningar enligt 3 kap., folkpension i form av förtids- pension enligt 7 kap. för personer ning och inkomstrelaterad aktivi- som har rätt till tilläggspension i tetsersättning enligt 8 kap., och tilläggspension i form av för- tidspension enligt 13 kap., och andra ersättningar enligt 22 kap. andra ersättningar enligt 22 kap. folkpension i form av efterle- vandepension enligt 8 kap. lagen depension och änkepension enligt (1962:381) om allmän försäkring lagen (2000:461) om efter- och tilläggspension i form av efterlevandepension enligt 14 kap. destöd till barn och lagen (2000:462) om införande av lagen 2.änkepension enligt över- om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, och (1988:881) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. kostnader för administration 3. kostnader för administration av efterlevandepension och än- av pension enligt 1. Denna lag träder i kraft Förslag till lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. Härigenom föreskrivs att 9 och 21 §§ lagen (2001:761) om bostadstill- lägg till pensionärer m.fl. skall ha följande lydelse. Bostadstillägg utges för av bostadskostnaden av den del som inte överstiger för den som är ogift och för den som är gift. För var och en av makarna skall bo- stadskostnaden beräknas till hälften av deras sammanlagda bostadskost- nad. Vid beräkningen av bostads- kostnad enligt första stycket skall även hemmavarande barns andel av bostadskostnaden medräknas under förutsättning att barnet inte har fyllt och inte är självför- sörjande. Detsamma skall gälla så länge barnet får förlängt barnbi- drag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag eller studie- hjälp enligt 2 kap. studiestödsla- gen (1999:1395). Bostadstillägg utges inte för bostadskostnad till den del den överstiger för var och en av de boende vid boende i två- bäddsrum i särskild boendeform. Vid tillämpning av 20 § skall följande inkomster beaktas: 1.Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 12 § första stycket 1 och 2 efter avdrag för den skatte- och avgiftssats som följer av tillämplig skattetabell enligt 11 kap. 6 § skattebetalningslagen (1997:483). Om det för den bidragsberättigade inte kan beslutas någon tillämplig skattetabell skall den skatte- och avgiftssats användas som följer av den skattetabell som skulle ha varit tillämplig om sådant beslut hade kunnat fattas. 2.Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 12 § första stycket 3 efter avdrag . 3.Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 15 §. 4.Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 16 och 17 §§. 5.Bostadstillägg enligt 11 §. Inkomsterna enligt första stycket 13 skall sammanlagda alltid an- ses utgöra lägst en tolftedel av det för den bidragsberättigade gäl- lande beloppet enligt 19 § efter avdrag för beräknad preliminär Inkomsterna enligt första stycket 13 skall sammanlagda alltid an- ses utgöra lägst en tolftedel av det för den bidragsberättigade gäl- skatt enligt första stycket 1. skatt enligt första stycket 1. I fråga Prop. 2001/02:84 om makar skall inkomsterna för var och en av dem beräknas ut- göra hälften av deras samman- lagda inkomster. Ärendet och dess beredning trädde reformerade regler för utbetalning av ålders- pension i kraft. Till och med utgången av 2002 kommer dock ålderspen- sion i huvudsak att betalas ut enligt äldre regler. gäller de nya reglerna fullt ut och all ålderspension kom- mer då att betalas ut enligt reformerade regler. De nya reglerna ger om- fattande effekter på regelsystemen för efterlevandepension, förtidspen- sion, bostadstillägg och andra regelsystem som är knutna till reglerna för ålderspension. Även dessa system har reformerats och de nya reglerna gäller även här fr.o.m. . Sammantaget är förändring- arna som sker mycket grundläggande och omfattande både vad gäller förändringar i reglerna och dess effekter för de försäk- rade och för administrationen. I princip har alla nya regelsystem nu beslutats av och arbetet med genomförandet pågår inom (). För regelsystemen återstår ett antal anpassningar och komplette- ringar till vilka det läggs förslag i denna proposition. Därutöver har det under arbetet med förberedelserna för de sista anpassningarna och under genomförandearbetet hos RFV uppmärksammats behov av justeringar och förtydliganden i redan beslutade regler. I intjänandereglerna för ålderspension ingår pensionsrätt för barnår under barnets fyra första år. I reglerna finns inga särregler beträffande adoptiv- barn, vilket innebär att en förälder till ett barn som adopterats från utlan- det ofta inte kan tillgodoräkna sig med barnårsrätt. Förhållandet har påtalats av bl.a. och i enskilda motioner i riks- dagen. har i två betänkanden (1997/98:SfU13 och 1999/2000:SfU08) uttryckt förståelse för problemet, men konstaterat att frågan i första hand är en uppgift för Genomförandegruppen för det reformerade ålderspensionssystemet (S1994:G). Utskottet förutsatte vi- dare att Genomförandegruppen utan något särskilt påpekande härom skulle överväga frågan på nytt. Frågan har beretts med Genomförande- gruppen, som ställer sig bakom de förändringar i reglerna som regeringen nu föreslår. Förslaget med dess retroaktiva tillämpning har även beretts med RFV. Enligt nuvarande regler finns ingen åldersgräns för när allmän pensions- avgift skall betalas. Pensionsrätt ges dock inte för inkomster . Denna bristande överensstämmelse mellan avgift och förmån har uppmärksammats och förslag till utökad pensionsrätt föreslås i denna proposition. Förslaget har beretts med Genomförandegruppen som ställt sig bakom regeringens förslag. Förslaget med dess retroaktiva tillämp- ning har även beretts med RFV. Garantipension för personer födda eller tidigare Regeringen aviserade ekonomiska vårproposition att beräk- ningsreglerna för garantipension måste justeras i och med att det sär- skilda grundavdraget till pensionärer höjdes . nya regler som här lämnas är en anpassning till de nya nivåerna för det särskilda grundavdraget och har tagits fram inom . slaget har beretts med RFV. Gemensam utbetalning av premiepension och annan allmän pension I en skrivelse från RFV (S2001/5939/SF) begär verket vissa lagändringar beträffande verkställighet av beslut. framför i en skrivelse till (S2001/5943/SF) att PPM ställer sig bakom RFV:s framställan i detta ärende. överensstämmer i sak med RFV:s framställan. Kompletteringar och justeringar av reglerna för efterlevandepension I de anpassade reglerna för efterlevandepension finns regler för hur den nuvarande efterlevandepensionen skall räknas om vid övergången till nya Regeringen har under beredningen av inkomstprövningen av änkepensionen uppmärksammat att änkor med avkortad pension kan bli missgynnade vid övergången. Regeringen föreslår nu att särskilda beräk- ningsregler skall gälla för denna grupp. Förslaget har tagits fram inom och beretts med RFV. I avsnitt 7 finns därutöver ett antal förtydliganden, justeringar och kompletteringar av ofullständigheter i reglerna. Dessa har under arbetet med genomförandet av pensionsreformen under hand påtalats av RFV. Förslagen har också beretts med RFV. I avsnitten 8 och 9 finns förslag om anpassningar i reglerna för ålders- pension, sjukersättning och aktivitetsersättning samt i ett antal andra Förslagen är antingen rena följdändringar eller kompletteringar och förtydliganden av ofullständigheter i lagstiftningen. en följd av det beredningsarbete som sker inom med anledning av ålderspensionsreformen. Bland förslagen finns även ändringar i två av lagar lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter samt lagen (1996:304) om arvode m.m. till företrädare i Europaparlamen- Ändringarna är följdändringar av okomplicerad natur och samråd har här skett med riksdagsförvaltningen. I propositionen föreslås följdändringar i sekretesslagen (1980:100) och lagen (1996:1030) om underhållsstöd. Förslagen har underställts Lag- rådet inför propositionen om Efterlevandepensioner och efterlevandestöd Prop. 2001/02:84 till barn (prop. 1999/2000:91). Några av de övriga förslagen rör lagar som i sig är lagrådspliktiga. I samtliga dessa fall är det dock fråga om följdändringar som är av så enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regler för intjänande av pensionsrätt Justeringar i reglerna för barnårsrätt för Regeringens förslag: När pensionsgrundande belopp för barnår för åren 19601998 tillgodoräknas skall en särskilt förordnad vårdnads- havare, och den som med socialnämnds medgivande tagit emot ett barn i syfte att adoptera det, likställas med förälder. melsen skall träda i kraft . Pensionsgrundande belopp för barnår skall tillgodoräknas en adop- tivförälder för varje barn från den tidpunkt denne fått barnet i sin vård, dock längst t.o.m. det år barnet fyller . Förslaget skall gälla retro- aktivt med ikraftträdande . Pensionsgrundande belopp för barnår skall inte tillgodoräknas för per barn om det inte finns synnerliga skäl. dock inte vara möjligt att tillgodoräkna mer än en förälder barnårsrätt för samma barn. Anmälan om barnårsrätt för förfluten tid skall göras till försäkrings- Skälen för regeringens förslag: I det reformerade ålderspensions- systemet kan utöver faktiska inkomster även vissa fiktiva inkomster ge pensionsrätt, s.k. pensionsgrundande belopp. Föräldrar till små barn kan tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för år som de har vårdnaden om ett barn som är högst . Sådan pensionsrätt kan även tillgodoräknas för åren 19601998. För tillgodoräknande av barnårsrätt för tid likställs med förälder särskilt förordnad vårdnads- havare och den som, med socialnämndens godkännande, tagit emot bar- net i syfte att adoptera det. För 19601998 är det däremot enbart föräld- rar som kan tillgodoräknas barnårsrätt. Adoptivföräldrar får därmed för år inte tillgodoräkna sig barnår för tid före det formella adop- tionsbeslutet, även om föräldrarna då bodde tillsammans med barnet. Eftersom det datum som föräldrarna faktiskt fick barnet i sin vård och datumet för adoptionsbeslutet avsevärt kan skilja sig åt kan härigenom adoptivföräldrar helt eller delvis gå miste om barnårsrätt. De nuvarande reglerna för förfluten tid utformades på detta sätt för att i någon mån begränsa administrationen. Reglerna när det gäller adoptiv- föräldrar har dock mött kritik. Efter förnyade överväganden och efter diskussioner med berörda myndigheter har regeringen kommit fram till att de administrativa problemen skulle kunna hanteras på ett tillfreds- Regeringen anser därför nu att det är tidpunkten för när adoptivföräldrarna faktiskt får barnet i sin vård som skall vara utgångs- punkt för rätten till barnår, även för åren 19601998. Det kan emellertid vara svårt att i efterhand exakt fastställa vilket datum föräldrarna fick barnet i sin vård. Detta kan lösas praktiskt genom att barnets invand- ringsdatum används. Om det framkommer att en tidigare tidpunkt varit aktuell skall den naturligtvis gälla. För barn som adopteras från utlandet finns invandringsdatum registrerat i folkbokförings- register . Uppgifterna bedöms som tillförlitliga utom när det gäller barn som har avlidit. Inga barn som avlidit före finns med i folkbokföringsregistret och för barn som avlidit från till är registreringen inte helt tillförlitlig. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att särskilt förordnad vård- nadshavare och den som med socialnämnds medgivande tagit emot ett barn för att adoptera det, skall likställas med förälder även . Förslaget skall träda i kraft . Skälet till att genomförandetid- punkten föreslås till 2005 är att utvecklingen av de nya ADB-system som krävs för genomförandet av pensionsreformen är omfattande som det krävs tid för att ta fram de retroaktiva uppgifterna. Ef- tersom den utvidgade rätten ges retroaktivt, får ett senare ikraftträdande heller inga ekonomiska konsekvenser för den enskilde. Adoptivföräldrar kan även missgynnas av att dagens bestämmelser är utformade så att rätten till barnår är knuten till barnets ålder. Rätt till barnår föreligger endast för barnets fyra första levnadsår. Föräldrar kan enligt gällande bestämmelser tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för ett barn som inte har fyllt , om det är fött i januarijuni och för ett barn som har fyllt ett men inte , om det är fött i julidecember. Samma regler gäller för både biologiska föräldrar och adoptivföräldrar och kan innebära att adoptivföräldrar missgynnas jämfört med biologiska föräldrar. I många fall är ett adopterat utländskt barn tillräckligt gammalt vid adoptionen för att föräldrarna med nuvarande regler inte kan tillgodo- räkna sig med barnårsrätt.