prop · GP03100d2 · 2002-04-15 00:00:00 — ningen inom IKT-sektorn, varav den senare hade aktiviteten globalt, särskilt . en tydligt negativ inverkan på ett antal mindre Osäkerheten i prognosen rör framför allt in- länder där denna sektor är av särskilt stor bety- vesterings- och konsumtionsutvecklingen. Det globalt låga kapacitetsutnyttjandet inom har emellertid vissa tecken på skulle kunna tala för att en kommande återhämtning i euroområdet kun- nat noteras, framför allt i form av stigande fram- kan ta än vad som har antagits. Detta skulle i så fall fråga vad gäller återhämtningens kan det faktum att produktio- tidpunkt och styrka är den fortsatta utvecklingen nen inom IKT-sektorn i nu åter på arbetsmarknaden och dess effekt på hushål- uppvisar positiv tillväxt tala för en snabbare inve- Den tidigare starka sysselsätt- ningstillväxten har dämpats påtagligt i flera stora Hushållens agerande är också av central bety- länder som arbetslösheten har slutat delse i prognosen. att falla och även börjat öka i vissa länder. sumtion i utvecklats anmärk- konsumtion, som utvecklades ningsvärt starkt, medan den varit betydligt sva- gare i euroområdet och då särskilt i . 2001, försvagades tydligt under senare delen av Det kan inte uteslutas att en svagare arbets- Detta gäller inte minst i . marknad i euroområdet kan komma att inverka svårt att ge några entydiga förklaringar till den negativt på hushållens konsumtion, vilket i så fall svaga konsumtionsutvecklingen i , inte kan verka hämmande på den förutsedda åter- minst mot bakgrund av de påtagliga skattelätt- nader som genomfördes . Den japanska ekonomin, inklusive problemen försvagningen på arbetsmarknaden är, i banksektorn, liksom utvecklingen i utgör andra risker i prognosen. tillsammans med högre inflationstakt, sannolikt en viktig förklaring. Det fortsatt försämrade ar- vecklingen i utgör ytterligare en betsmarknadsläget i förutses sålunda få osäkerhetsfaktor, bl.a. vad gäller oljeprisutveck- en återhållande effekt på konsumtionstillväxten 2001/02:100 BILAGA 1 Diagram 2.1 Sysselsättningstillväxt i några euroländer Anm.: Data för och är säsongsjusterade, medan data för och inte är säsongsjusterade. Källa: Ecowin. För en gynnsam konsumtionsutveckling talar ett förhållandevis starkt konsumentförtroende och att en förutsedd dämpning av inflationen verkar positivt på hushållens reala disponibla inkomster. Tillgänglig data tyder på att en betydande del av uppgången i inflationen vid årets inledning var tillfällig och till stor del orsakad av prisökningar på vissa livsmedel till följd av kallt väder. Mot bakgrund av detta väntas inflationstakten fortsätta att avta . Sammantaget talar dock det osäkra arbetsmarknadsläget, i kombination med frånvaron av ytterligare finanspolitisk stimulans i euroområdet, för att konsumtionen får en återhållande effekt på den ekonomiska aktiviteten . Dessutom förutses en fortsatt svag investeringsutveckling. Återhämtningen i euroområdet väntas inledningsvis istället drivas av tilltagande internationell efterfrågan som gynnar exporten. Andra faktorer som förutses få viss betydelse för återhämtningen är dels att det negativa lagerbidraget som höll tillbaka BNP- tillväxten 2001 upphör, dels att en återhämtning sker inom IKT-sektorn . Även de tidigare genomförda räntesänkningarna väntas ha en fortsatt stimulerande effekt på tillväxten. Sammantaget bedöms BNP-tillväxten inom euroområdet uppgå till . Den starkare tillväxten mot årets slut väntas hålla i sig då tillväxtens sammansättning breddas till att även innefatta en starkare konsumtionsutveckling och en återhämtning av investeringarna. Tillväxten väntas uppgå till . Den främsta osäkerhetsfaktorn är arbetsmarknadsläget, som om det fortsätter att försämras kan komma att dämpa och fördröja återhämtningen i konsumtionstillväxten i euroområdet. drevs brittisk ekonomi huvudsakligen av en stark inhemsk konsumtion och en expansion av tjänstesektorn, vilket delvis motverkade de negativa effekterna av det globala efterfrågebortfallet. Mot bakgrund av bl.a. det låga ränteläget och den låga arbetslösheten väntas en fortsatt gynnsam utveckling av hushållens konsumtion. I prognosen förutses även att en återhämtning i tillverkningsindustrin sker i takt med att efterfrågan i omvärlden ökar. väntas BNP-tillväxten öka och . Även i utgjorde hushållens konsumtion den främsta drivkraften bakom tillväxten. Ett gynnsamt arbetsmarknadsläge och en expansiv finanspolitik förväntas leda till en fortsatt positiv utveckling av hushållens konsumtion under innevarande år. Däremot förutses exporttillväxten hållas tillbaka av de relativt höga arbetskraftskostnaderna och den starka norska kronan. Sammantaget bedöms BNP-tillväxten uppgå till och . Den danska exportens mindre konjunkturkänsliga sammansättning bidrog till att avmattningen i ekonomin var relativt måttlig . betyder detta också att inte förväntas få samma draghjälp av återhämtningen i global efterfrågan och att konjunkturförloppet väntas bli något mer utjämnat än i övriga EU- länder. Ökade realinkomster och låg arbetslöshet förväntas dock leda till att hushållens konsumtion utvecklas relativt gynnsamt och . förväntas BNP öka . Under nästkommande år bedöms förutom konsumtionen även stigande export och investeringar leda till att tillväxten uppgår till . Den internationella konjunkturavmattningen i kombination med en global nedgång i IKT-sek- torn har haft en starkt negativ inverkan på finsk ekonomi. förväntas industriproduktionen emellertid vända uppåt i takt med att den globala efterfrågan stärks. Skattesänkningar i kombination med lägre inflationstakt stödjer en ökad köpkraft. En måttlig återhämtning i bl.a. IKT- sektorn bedöms leda till att investeringarna får fart först . BNP-tillväxten 2002 väntas uppgå till . Den allmänt stigande ekonomisk aktiviteten bedöms leda till att tillväxten stiger till . Efter den kraftiga avmattningen under det , som förlängdes och fördjupades av terrorattackerna , syns allt fler tecken på en återhämtning i den amerikanska ekonomin. Ledande indikatorer har förbättrats tydligt och förtroendet har återvänt. Hushållens framtidsförväntningar har återhämtat sig och den kraftiga uppgången i inköpschefsindex som skett har följts av en vändning uppåt för industriproduktionen. Inom IKT- sektorn skedde vändningen . Bruttonationalprodukten steg åter efter att ha minskat kvartalet innan. Hushållens konsumtion har utvecklats överraskande starkt efter händelserna . Efterfrågan stimuleras av den historiskt expansiva ekonomiska politiken. Den amerikanska sänkte sin styrränta med till . Mycket tyder på att effekterna av de penningpolitiska lättnaderna har kommit snabbare än väntat. En indikation på detta är fortsatt höga priser på bostäder. har finanspolitiken lagts om i expansiv riktning. Därutöver stimulerades konsumtionen också av rabatterbjudanden och mycket förmånliga lånevillkor vid bl.a. inköp av nya bilar. En del av denna senare stimulans kan betraktas som tillfällig, men det står klart att hushållen har fortsatt att öka sin konsumtion efter att en relativt stor del av dessa effekter klingat av. Det förefaller med andra ord finnas en stabil underliggande efterfrågan bland hushållen. 2001/02:100 BILAGA 1 konsumtionen fortsätta att utvecklas gynnsamt med en ökning på och med . De huvudsakliga drivkrafterna bakom denna utveckling är dels ett antagande om fortsatt förhållandevis låga räntor framöver, dels de skattesänkningar som började verka . Skattesänkningarna bidrar, tillsammans med lägre energipriser, tydligt positivt till utvecklingen av reala disponibla inkomster. De stigande vinster som förutses bland företagen ökar dessutom utrymmet för löneökningar. Detta antas ge positiva effekter på hushållens realinkomster och . För en stabil konsumtionsutveckling talar även den förbättring som skett på arbetsmarknaden i form av en vändning uppåt i sysselsättningsutvecklingen. I motsats till konsumtionen föll investeringarna tre kvartal i rad , vilket kan ses i ljuset av de överinvesteringar som tidigare skett inom bl.a. IKT-sektorn. Behovet av ökade investeringar synes också vara lågt mot bakgrund av det historiskt låga kapacitetsutnyttjandet. Investeringsutvecklingen kan också delvis förklaras av den tidigare försämrade vinstutvecklingen inom näringslivet. En gynnsam faktor i sammanhanget utgör dock återhämtningen i produktivitetstillväxten . Diagram 2.2 Produktivitetstillväxt i Procentuell förändring i uppräknad årstakt, säsongsjusterade data 1 0 -1 -2 -3 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Källa: Ecowin. Denna återhämtning förklaras främst av en fortsatt minskning av arbetade timmar, medan produktionen ökade endast måttligt. Den snabba återhämtningen tyder på att ekonomins anpassningsbarhet är hög och denna utveckling bidrar positivt till företagens möjligheter att förbättra sina vinstmarginaler, åtminstone på kort sikt. 2001/02:100 BILAGA 1 Mot bakgrund av produktivitetsutvecklingen och stabiliseringen av industriproduktionen antas en återhämtning i investeringarna under slutet av året. förutses investeringarna ge ett betydande bidrag till tillväxten. En positiv faktor är också att den kraftiga avvecklingen av lager, som höll tillbaka tillväxten under det , framöver bedöms vända och bidra positivt till tillväxten när anpassningen sker till långsiktigt mer hållbara lagernivåer. Då bedöms ligga något före omvärlden i återhämtningen antas importen växa snabbare än exporten under innevarande år. Ef- ter en viss minskning antas därför det stora bytesbalansunderskottet att öka. I prognosen förutses BNP växa drivet av den gynnsamma konsumtionsutvecklingen. En allmänt ökad ekonomisk aktivitet gör att BNP-tillväxten stiger till . Osäkerheten om den framtida utvecklingen i har minskat betydligt jämfört med den situation som rådde strax efter . Den osäkerhet som kvarstår gäller främst företagens vinstutveckling. Antagna förbättrade vinster framöver ligger till grund för investeringsprognosen och för marknadens prissättning av aktier . Om vinsterna inte förbättras i den takt som förväntas finns det risk för en sämre börsutveckling än den förutsedda. Detta skulle få negativa effekter på både investeringar och på hushållens konsumtion. tycks vinstutvecklingen ha varit oväntat stark, vilket skulle kunna tala för en starkare investeringsutveckling. Därutöver kan konsumtionen utvecklas starkare mot bakgrund av det relativt höga konsumentförtroendet, förbättringen på arbetsmarknaden och den starka underliggande efterfrågan som visat sig . Den japanska ekonomin utvecklades svagt och visar ännu inga tecken på återhämtning. Bruttonationalprodukten har fallit i tre på varandra följande kvartal. Den internationella konjunkturavmattningen har försämrat det redan tidigare allvarliga läget, och deflations- trycket i den japanska ekonomin har förstärkts. Arbetslösheten och antalet konkurser fortsätter att befinna sig på historiskt höga nivåer. Vinstutvecklingen är svag och det finns inga indikationer på att anpassningen av tidigare överinvesteringar skulle vara över. Konsumentpriserna har fallit kontinuerligt och finns det inga tecken på att deflationen kommer att avta. Penningpolitiken har inte kunnat bryta den deflationistiska utvecklingen och en hög andel dåliga lån i banksystemet minskar dess funktionsförmåga. Det senaste årtiondets svaga utveckling kan främst förklaras av att reformprocessen efter krisen i början har varit långsam. En ökad reformtakt, inte minst inom finans- och företagssektorn, skulle förbättra ekonomins funktionssätt. Behovet av åtgärder understryks också av den demografiska utvecklingen med en stigande andel äldre i befolkningen. Den pågående recessionen försvårar den inledda reformprocessen då strukturella reformer inom bl.a. finans- och företagssektorn på kort sikt kan komma att leda till en än lägre efterfrågan. Finanspolitikens möjligheter att verka stimulerande hämmas därutöver av den stora och snabbt växande offentliga skulden. En finanspolitisk åtstramning riskerar emellertid att dämpa efterfrågan, såvida denna inte kompenseras av en än mer expansiv penningpolitik. har en sådan uteblivit. Framtidsutsikterna för den japanska ekonomin är således fortsatt dystra. De underliggande problemen är omfattande och reformviljan kan brytas om effekterna visar sig bli alltför kännbara. Mot bakgrund av de fortsatt svaga offentliga finanserna, den ökande arbetslösheten och fortsatt deflation väntas den inhemska efterfrågan utvecklas mycket svagt under hela prognosperioden. förväntas dock en något mindre dyster utveckling. Förbättrade exportutsikter, tillsammans med ett omslag i lager, bedöms kunna påverka investeringarna positivt. Bruttonationalprodukten förutses falla innevarande år, men öka med . Fortsatt deflation och den höga andelen dåliga lån inom banksektorn utgör emellertid betydande risker i prognosen. 2001/02:100 BILAGA 1 De mindre asiatiska ekonomierna drabbades hårt av den minskade världshandeln och avmattningen i IKT-sektorn . Då en vändning i dessa båda faktorer inom tillverkningsindustrin förutses , väntas de mindre särskilt gynnas eftersom de generellt sett har en hög andel export av BNP och är specialiserade på högteknologisk produktion. För och , som höll uppe den sammantagna tillväxten för regionen, väntas den främsta drivkraften även framöver utgöras av en stark inhemsk efterfrågan. Sammantaget för regionen väntas tillväxten uppgå till och . Krisen i den argentinska ekonomin förvärrades av den globala avmattningen . Den då kraftigt negativa tillväxten väntas fortsätta även , varefter en viss återhämtning förutses. Utvecklingen är dock fortsatt mycket svårbedömd, inte minst till följd av osäkerheten om den ekonomiska politiken och utvecklingen på de finansiella marknaderna. bidrog krisen i även till en försvagad utveckling i den brasilianska ekonomin. Dessa effekter tycks emellertid ha klingat av och en återhämtning i förutses under innevarande år till följd av ökade investeringar och ökad global efterfrågan. I den mexikanska ekonomin, som drabbades hårt av avmattningen i , syns nu tecken på en återhämtning bl.a. i form av ökad export och stigande förtroendeindikatorer. Sammantaget väntas tillväxten i regionen uppgå till respektive och 2003. en rekordhög arbetslöshet. Räntesänkningar och förbättrade exportutsikter bedöms dock bidra till en återhämtning. BNP-tillväxten förutses uppgå till och 2003. Trots den svaga konjunkturen i omvärlden växte de baltiska ekonomierna med . Stark inhemsk efterfrågan och ett fortsatt inflöde av utländska direktinvesteringar förväntas ge en god BNP-tillväxt också . Till följd av den kraftiga globala konjunkturnedgången , och då inte minst i de för viktigaste handelsländerna, försämrades förutsättningarna för den svenska exporten avsevärt. Världsmarknadstillväxten, dvs. den handelsviktade importefterfrågan för bearbetade varor som den svenska exporten möter, beräknas ha varit historiskt låga . Den globala återhämtning i efterfrågan och världshandeln som förutses bidrar dock till att världsmarknadstillväxten ökar med och . Priset på råolja föll kraftigt och låg kvar på en låg nivå under inledningen av innevarande år. Mot bakgrund av ytterligare positiva signaler om återhämtning i den amerikanska ekonomin och en ökad oro gällande utvecklingen i har dock råoljepriset stigit påtagligt. Återhämtningen i den internationella ekonomin och den ökade efterfrågan väntas leda till ett högre oljepris . Priset på brentolja förutses i slutet av innevarande år ligga på per fat för att sedan stiga ytterligare till 2.4Utvecklingen i , och per fat . Till följd av bl.a. höga råvarupriser och en gynnsam rubelkurs växte BNP . En god exportutveckling och ett förbättrat företagsklimat bedöms leda till en fortsatt gynnsam utveckling. Tillväxten väntas uppgå till 2002 och 2003. Konjunkturläget i präglades av svaga offentliga finanser, höga realräntor och inte uteslutas att fortsatta oroligheter i leder till ett högre oljepris. 2001/02:100 BILAGA 1 har utvecklingen på de finansiella marknaderna präglats av den ekonomiska avmattningen och osäkerheten efter terrorattackerna . Kort efter terrorattackerna, , sänkte flera centralbanker, däribland , sina styrräntor. På aktiemarknaden ledde lägre företagsvinster och ökad osäkerhet till fallande börskurser. Under loppet av 2001 varierade ränteläget i hög grad. Förväntningar om en återhämtning i den amerikanska ekonomin ledde till stigande obligationsräntor . Återhämtningen skulle dock komma att dröja och ränteuppgången följdes av fallande räntor . Terrorattackerna i förstärkte nedgången. Tecken på en återhämtning i den amerikanska ekonomin fick marknadsräntorna att stiga . har ränteuppgången fortsatt i takt med att tecknen på en konjunkturuppgång blivit tydligare. sänkte den amerikanska , Federal Reserve, styrräntan med 475 punkter till . Efter genomfördes fyra sänkningar om sammanlagt 175 punkter. Styrräntan bedöms ha nått botten och inleds en åtstramning av penningpolitiken i . ECB, den , har sänkt styrräntan med 150 punkter till , varav 100 punkter efter . Utvecklingen på aktiemarknaden var negativ fram . Osäkerheten på aktiemarknaden ökade dock . Investerarnas vinstförväntningar infriades i samband med kvartalsrapporterna för men var företagens prognoser över t.ex. försäljning och investeringar sämre än marknadens aktörer förväntade. I fokus har också varit amerikanska företags redovisningsprinciper och skuldsättningsgraden inom telekomsektorn. har aktiemarknadens aktörer gjort bedömningen att en konjunkturuppgång har inletts och börsutvecklingen har varit mer positiv. Svenska marknadsräntor avvek från den internationella ränteutvecklingen . Ökad osäkerhet fick svenska marknadsräntor att stiga som de internationella räntorna Under inledningen av 2002 har svenska marknadsräntor stigit mer än i omvärlden. Det kan möjligen förklaras av stigande inflation och inflationsförväntningar. gjorde bedömningen att den svaga kronan utgjorde en risk för inflationen, och höjde reporäntan med 25 punkter . sänkte reporäntan med 50 punkter strax efter . Mot bakgrund av den senaste tidens inflationsutveckling och tecken på en förbättring av det internationella konjunkturläget höjde reporäntan med 25 punkter till . Kronan nådde rekordsvaga nivåer mot det handelsvägda TCW-indexet, ca 146 . Flera negativa faktorer för kronan samverkade vilket ledde till den kraftiga försvagningen. har kronan stärkts till ca 133 mot TCW-index och den bedöms fortsätta att stärkas . Terrorattackerna i inträffade i ett känsligt konjunkturläge och befarades innebära ytterligare påfrestning för en redan bräcklig ekonomi. Den amerikanska , Federal Reserve, svarade bl.a. med att genomföra en serie extra sänkningar av styrräntan för att motverka ytterligare försämring av konjunkturen och störningar i det finansiella systemet. Den amerikanska statistik som inkommit förstärker dock bilden av att en vändning i den amerikanska ekonomin skett. Federal Reserve har ändrat sin riskbedömning och gör nu bedömningen att riskerna är balanserade. Federal Reserve bedöms inleda en åtstramning av penningpolitiken . Prognosen för den amerikanska styrräntan är och . Efter att ha fallit större delen av 2000 steg de amerikanska marknadsräntorna tillfälligt , sannolikt därför att aktörerna på finansmarknaden förväntade sig en vändning i konjunkturen, vilket avspeglades i en uppgång på aktiemarknaderna. vände marknadsräntorna ned efter nya negativa konjunktursignaler. Osäkerheten förstärktes av terrorattackerna i . Marknadsräntorna vände upp . Uppgången dämpades , trots att merparten av den ekonomiska statistiken i var positiv. har dock oron på finansmarknaden minskat och marknadens aktörer lutar sig mot ekonomisk statistik som indikerar en vändning i den amerikanska konjunkturen. Den amerikanska 10-års- räntan bedöms stiga till följd av den positiva konjunkturutvecklingen. Prognosen för 10-års- räntan är och . Diagram 3.1 10-åriga statsobligationsräntor i Förenta Källa: EcoWin. ECB, den , har sänkt styrräntan vid fyra tillfällen med sammanlagt 150 punkter till . Efter terrorattackerna i sänktes styrräntan med sammanlagt 100 punkter . Det något högre ränteläget i euroområdet jämfört med motiverades av en svag euro i kombination med en tillfällig uppgång i inflationen. Inflationen bedöms falla till en lägre nivå och ECB bedöms lämna styrräntan oförändrad på . Konjunkturutvecklingen i euroområdet bedöms följa utvecklingen i . En åtstramning av penningpolitiken i euroområdet väntas . bedöms styrräntan vara . Marknadsräntorna i euroområdet steg svagt men föll i linje med den internationella utvecklingen . Marknadsräntorna i började stiga . Problemen på aktiemarknaderna var delvis specifika för Förenta sta- 2001/02:100 BILAGA 1 terna och europeiska marknadsräntor låg därför på en oförändrad nivå när de föll i . Tecknen på en vändning i konjunkturen i har lett till kraftiga ränteuppgångar även i . De långa marknadsräntorna bedöms ligga något lägre än i Prognosen för den tyska 10-årsräntan är . Dollarn stärktes mot euron . skedde en tillfällig försvagning av dollarn men efter terrorattackerna blev dollarns betydelse som tillflyktsvaluta, på grund av ökad osäkerhet på marknaderna, tydlig. Dollarn har stärkts kontinuerligt och är sannolikt övervärderad som euron anses vara undervärderad. Bedömningen är dock att dollarn kommer att vara fortsatt stark men att det kommer att ske en viss förstärkning av euron gentemot dollarn. Prognosen för euro-dollarkursen är 0,90 och 0,95 . Diagram 3.2 Dollar mot euro Källa: EcoWin. Börsnedgången som inleddes bröts tillfälligt när marknadens aktörer hoppades på en vändning i konjunkturen. Den tillfälliga uppgången kom av sig och nedgången förstärktes markant i och med terrorattackerna i . Börskurserna nådde botten och steg sedan ganska kraftigt fram . Utvecklingen på börserna var inte riktigt i samklang med den positiva bild den 2001/02:100 BILAGA 1 ekonomiska statistiken gav av den realekonomiska utvecklingen. Även om företagens kvartalsrapporter avseende överträffade förväntningarna så möttes företagens prognoser om minskad försäljning och minskade investeringar med besvikelse. Ytterligare ett par omständigheter påverkade aktiemarknaden negativt bl.a. diskussionen om amerikanska företags redovisningsprinciper och skuldsättningsgraden inom telekomsektorn. Re- dovisningsoron är en följd av att sättet att redovisa i flera fall misstänks ha givit en alltför positiv bild av företagens resultat. Skuldsättningsgraden i telekomsektorn är en riskfaktor och oron drabbar både operatörer och leverantörer, t.ex. . anses framför allt värderingen på de amerikanska börserna vara hög. Diagram 3.3 Börsutvecklingen i och Källa: EcoWin. signalerade en åtstramning av penningpolitiken mot bakgrund av inflationsutvecklingen och allt fler tecken på en konjunkturuppgång. höjde reporäntan med 25 punkter till . Prognosen för reporäntan är ytterligare en höjning med 25 punkter till . bedöms reporäntan vara . Svenska marknadsräntor följde den internationella ränteutvecklingen . Ökad osäkerhet bland investerare ledde dock till ökad räntedifferens . Ett bättre konjunkturläge ger stigande marknadsräntor i . Prognosen för den svenska 10-årsräntan är och . Skillnaden mellan svenska och tyska marknadsräntor nådde mycket låga nivåer och . I samband med terrorattackerna ökade investerarnas osäkerhet, vilket ledde till en kraftigare ränteuppgång i jämfört med omvärlden. Den svenska 10-årsräntan överstiger fortfarande motsvarande tyska med 40-50 punkter. Räntedifferensen bedöms minska framöver. Prognosen avseende differensen mellan den svenska och tyska 10-årsräntan är 30 punkter och 20 punkter . Diagram 3.4 Differens mellan 10-årig statsobligationsränta i och Källa: EcoWin. Kronan nådde sin svagaste nivå mot TCW-index . Som lägst noterades kronan till ca 146 mot det handelsviktade TCW-indexet. Flera faktorer kan förklara kronans utveckling .