prop · GP03160 · 2002-03-04 00:00:00 — Det svenska ordförandeskapet föreslog en kompromiss som innebar att stödordningen förlängs med med översyn , vilket samtliga medlemsstater kunde acceptera vid jordbruksrådet . 23.3Säljfrämjande åtgärder på jordbruksområdet extra åtgärder för nötkött fortsatte arbetet med att ta fram en tillämpningsförordning för säljfrämjande åtgärder på den inre marknaden. En specifik förlängning av det nuvarande systemet gjordes för säljfrämjande åtgärder för nötkött beroende på den till följd av BSE-krisen kraftiga konsumtionsnedgången. 23.4Förenkling av jordbrukslagstiftningens tillämpning Rådet beslutade om förenklingar för småbrukare. Ansöknings- förfarandet för småbrukare som beviljas areal- och/eller djurbidrag underlättas. Systemet skall genomföras åren 2002 2005 och är frivilligt för medlemsstaterna och producenterna att delta i. En tillämpningsförordning arbetades fram . En förenkling av tillämpningsförordningen för det integrerade admini- strations- och kontrollsystemet, IAKS, arbetades också fram . Förenklingarna innebär att systemet blir lättare för myndigheterna att administrera. Även här underlättas producenternas ansökningsför- Förändringarna träder i kraft . beslutades om förenkling och ökad flexibilitet vid statistiska undersökningar som skall utföras för att bestämma produktionskapaci- teten för odlingar med vissa slag av fruktträd. 23.6Geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar Inom ramen för systemet för registrering och skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar enligt rådets förordning (EEG) nr 2081/92 föreslog kommissionen den kommitté som upprättats enligt rådsförordningen att "Bayerisches Bier" skulle registreras som en skyddad geografisk beteckning. och andra medlemsstater mot- satte sig detta varför kommissionen i kommittén inte fick nödvändig majoritet för sitt förslag. I enlighet med det föreskrivande förfarandet överlämnade därför kommissionen förslaget till rådet. I rådet fick emellertid kommissionen kvalificerad majoritet för sitt förslag varför registreringen bifölls. röstade även i rådet mot förslaget. anser att termen "bajerskt öl" är generisk och syftar på en i mycket vanlig tillverkningsmetod för öl. En viktig del i beslutet om en reformerad jordbrukspolitik inom Agenda 2000 var antagandet av en ny förordning om stöd till utveckling av landsbygden. I enlighet med den nya landsbygdsförordningen beslutades om ett svenskt miljö- och landsbygdsprogram, LBU- programmet, för perioden 20002006. Det bakomliggande regelverket för programmet har gällt men i praktiken har många av åtgärderna inte börjat tillämpas förrän . Programmet, vilket omfattar totalt , gäller ekologiskt hållbart jordbruk samt ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. 23.7.1Ekologiskt hållbar utveckling främjas I åtgärderna för ett ekologiskt hållbart jordbruk ingår följande åtgärder: Ersättningar för miljövänligt jordbruk, kompensationsbidrag i mindre gynnade områden, stöd till investeringar i jordbruksföretag och kompe- tensutveckling på miljöområdet. Andra åtgärder är insatser i skogen som syftar till att höja dess ekologiska värde samt projektstöd för restaurering av slåtterängar och betesmarker och för anläggning av våtmarker och småvatten. Ekonomiskt och socialt hållbar utveckling likaså I åtgärderna för ekonomiskt och socialt hållbar utveckling som syftar till uthållig tillväxt och regional balans, landsbygdsutveckling och ökad sysselsättning ingår följande fem åtgärder: Investeringsstöd, startstöd till unga jordbrukare, förbättrad bearbetning och saluföring, kompetens- utveckling samt projektstöd för utveckling av landsbygden. Till investeringar, startstödet och förbättrad bearbetning och saluföring har ansökningarna om stöd vida överstigit tillgången på medel. har haft i uppdrag att genomföra en översyn av det svenska miljö- och landsbygdsutvecklingsprogrammet mot bakgrund av målen och vunna erfarenheter. I uppdraget ingick även att bedöma de sammanlagda effekterna av, och förutsättningarna för, att tillföra ytterligare EU-medel för de åtgärder som eventuellt föreslås genom en tillämpning av modulering, dvs. att överföra generella areal- och djurstöd till riktade stöd för miljö- och landsbygdsutveckling. Uppdraget redo- visades . 23.8.1 Integrering av miljöhänsyn och hållbar utveckling förs framåt Under det svenska ordförandeskapet antogs ett antal slutsatser om hur integreringen av miljöhänsyn och hållbar utveckling i den gemensamma jordbrukspolitiken skulle följas upp och utvärderas. Viktiga delar i slut- satserna är för det första att kommissionen i samband med halvtids- utvärderingen av Agenda 2000 åren 20022003 skall bedöma politikens effekter på miljön och hållbar utveckling. Kommissionen skall även för alla kommande förslag göra en kvalitativ bedömning av dess effekter för miljön och hållbar utveckling. Ytterligare en viktig punkt är att nuvarande strategi skall revideras 20022003. presenterade kommissionen ett arbetspapper om indikatorer för den ekonomiska och sociala dimensionen av hållbart jordbruk och landsbygdsutveckling som ett första viktigt steg för att utveckla verktyg för uppföljning och utvärdering av de ekonomiska och sociala dimen- sionerna. Kommissionen uppmanades av (), under svenskt ordförandeskap, att fortsätta sitt arbete med att utveckla indikatorer för alla tre dimensionerna och studera behovet av statistik. Under det svenska ordförandeskapet presenterade även kommissionen ett meddelande om statistiska uppgifter för indikatorerna när det gäller övervakning av integration av miljöhänsyn i den gemensamma jordbruks- politiken. Meddelandet behandlades därefter under det belgiska ordförandeskapet och kommissionen uppmanades att fortsätta sitt arbete och kontinuerligt avrapportera till SJK. Jordbruket med i åtgärdsplan för biologisk mångfald lade kommissionen fram ett meddelande till rådet och om en strategi för biologisk mångfald. Strategin fick stöd av både rådet och . Av strategin framgår att särskilda åtgärdsplaner för politikområdena jordbruk, fiske, naturresurser samt bistånd och ekonomiskt samarbete skall utarbetas och genomföras. överlämnade kommissionen dessa åtgärdsplaner till rådet och . Det svenska ordförandeskapet lade fram ett antal slutsatser i jordbruksrådet, där en av de viktigaste är att effekterna för den biologiska mångfalden skall ingå i de rapporteringar som kommer göras när det gäller integrering av miljöhänsyn och hållbar utveckling i den gemen- samma jordbrukspolitiken. Slutsatserna innebär också att medlemsstat- erna skall definiera hoten mot den biologiska mångfalden i jordbruket och rapportera dessa senast . Effekterna för den biologiska mångfalden skall också beaktas när man genomför och utvecklar den gemensamma jordbrukspolitiken. Slutsatserna antogs enhälligt vid jord- bruksrådet . 23.8.3Ekologiska livsmedel och ekologisk produktion Vid rådets möte (jordbruk) , under svenskt ordförandeskap, fattade medlemsstaternas jordbruksministrar enhälligt beslut om att anta slutsatser om en europeisk aktionsplan för ekologiska livsmedel och ekologisk produktion. I slutsatserna erkänns ekologisk produktion som en väg att uppnå en hållbar utveckling. Medlemsstater, kommissionen och andra intressenter föreslås dela med sig av idéer om hur produktion, förädling, handel och konsumtion av ekologiska produkter skall underlättas. Rådet uppmärksammar även det ökade intresset för ekologiska produkter hos konsumenterna i . Avslutningsvis inbjuds kommissionen att analysera möjligheterna att ta fram en europeisk aktionsplan för att främja ekologiska livsmedel och ekologisk produktion. Kommissionen har tagit initiativ till diskussioner om vad medlemsstaterna anser bör ingå i en aktionsplan samt hur och i vilken takt arbetet bör fortskrida. lade kommissionen fram sitt förslag till förordning om gödselmedel (KOM (2001) 508). Förslaget innebär dels att de generella reglerna i nuvarande direktiv som rör EG-gödselmedel separeras från sådana regler som enbart avser vissa typer av gödselmedel, dels att tekniska specifikationer lyfts ut ur den legala texten och placeras i ett annex. Förslaget innebär även att , och t.o.m. får förbjuda saluföring av gödselmedel som innehåller kadmium i koncentrationer som överstiger de vid anslutningstillfället gällande nationellt fastställda koncentrationerna dvs. g per ton fosfor. har även för att säkerhetsställa att de nuvarande Skr. 2001/02:160 svenska reglerna kan tillämpas fram till dess att beslut fattas om den nya förordningen beslutat att hos kommissionen ansöka om beslut om ett tillfälligt undantag enligt fördragets artikel 95.4. Kommissionens beslut förväntas komma . 23.9Internationella fördraget om jordbrukets växtgenetiska resurser antaget antog med överväldigande majoritet ett nytt internationellt avtal om jordbrukets växtgenetiska resurser. Därmed var ibland mycket besvärliga förhandlingar till ända. Avsikten med förhandlingarna var att få till stånd ett legalt bindande internationellt avtal i harmoni med konventionen om biologisk mångfald och att etablera internationella regler som stimulerar till såväl bevarande som hållbart nyttjande av de genetiska resurserna. Förhandlingarna var komplicerade, eftersom det gällde att jämka samman de tekniskt och ekonomiskt starka, men relativt genresursfattiga, industriländernas stånd- punkter med krav och behov hos de genresursrika, men jämförelsevis tekniksvaga, utvecklingsländerna. Genom avtalet kommer ett multi- lateralt system för förenklat tillträde till genetiska resurser och vinstdelning vid deras användning att byggas upp. Därmed kan tids- ödande och komplicerade förhandlingar vid varje enskild transaktion, som innebär att genetiska resurser från ett land överförs till ett annat, undvikas för flertalet viktiga jordbruksgrödor. Detta är av stor betydelse för forskningen och utvecklingen och för livsmedelssäkerheten, särskilt som inget enskilt land är oberoende av omvärlden i fråga om växtgenetiska resurser. Tyvärr saknas emellertid, trots stora ansträng- ningar från främst EU, flera viktiga grödor som sojaböna, jordnöt, oljepalm och tomat i det multilaterala systemet. EU har under hela förhandlingsprocessen spelat en konstruktiv och medlande roll. Detta var inte minst fallet under det svenska ordförande- skapet, då förhandlingarna var inne i sitt mest intensiva skede och då mycket av den slutliga framgången grundlades. Fördraget är nu öppet för signering och ratificering. Ambitionen är att EU och dess medlemsstater skall vara bland de första att ratificera det. Det fytosanitära arbetet under det svenska ordförandeskapet kom att domineras av förberedelsearbetet inför det tredje mötet med interims- kommissionen för fytosanitära åtgärder (ICPM) i . I samver- kan med det belgiska tog det svenska ordförande- skapet initiativ till en första gemensam genomgång för EU- och EPPO- medlemsländerna vilket uppskattades och underlättade de följande dis- kussionerna. EPPO är den regionala organisationen för i samband med växtskyddskonventionen (ICPP) och ICPM och består av 43 Vid kunde sedan bland annat fem nya Skr. 2001/02:160 normer antas, frågor kring samverkan mellan växtskyddskonventionen och konventionen om biologisk diversitet föras vidare, samt procedurer för normarbetet och dispythantering beslutas. presenterades kommissionens förslag om ändring huvud- direktivet på det fytosanitära området 2000/29/EG. Direktivet harmoni- serar reglerna i medlemsstaterna på växtskyddsområdet och utfärdar bestämmelser om att medlemsstaterna skall vidta vissa åtgärder. För- slaget om ändringar syftar till att öka samordningen ytterligare och behandlar frågor som samverkan mellan tull och växtskyddsmyndigheter, harmonisering av importavgifter, kommissionens kontroller och med- lemsstaternas skyldighet att genomföra kontroller. Förslaget är ännu inte färdigbehandlat utan beslut beräknas fattas . Mul- och klövsjuka är en av de mest smittsamma djursjukdomarna och drabbar klövbärande djur som exempelvis nötkreatur, svin, får och getter. En allvarlig epidemi av mul- och klövsjuka drabbade . Det första utbrottet konstaterades och en knapp månad senare bekräftades fall av sjukdomen i , Neder- länderna och . har rapporterat om totalt 2030 utbrott, varav det senaste inträffade , har haft två utbrott, har rapporterat om 26 utbrott, medan bara har haft ett utbrott. fattade fortlöpande beslut för att stoppa smittspridningen, bland annat genom långtgående trans- portrestriktioner. I och med att utbrotten har upphört har också restrik- tionerna successivt kunnat släppas. anordnade det belgiska ordförandeskapet en internationell konferens för att ta till vara alla lärdomar i samband med utbrotten och för att utvärdera den efterföljande bekämpningen. 23.11.2 Bekämpning av klassisk svinpest Klassisk svinpest är en allvarlig sjukdom med hög dödlighet som kan drabba tamsvin och vildlevande svin. Förekomst av sjukdomen skapar problem vid handel med svin och svinprodukter inom och mellan länder. Utbrott av klassisk svinpest har skett i flera medlemsstater under senare år med omfattande ekonomiska förluster som följd. mer kontinuerligt i vildsvinspopulationer i vissa områden inom EU samt i Kommissionen presenterade ett förslag till nytt direktiv som konsoliderar äldre direktiv och inför nya och strängare regler när det gäller bekämpandet av svinpest. Syftet är att beakta de senaste rönen och erfarenheterna av hur sjukdomen skall utrotas samt att utveckla nya Skr. 2001/02:160 diagnosmetoder och vacciner. Den nya rättsakten utgår från nu gällande bestämmelser som innehåller regler om t.ex. anmälningsplikt för djurägare och veterinär samt använd- andet av vaccination endast i nödfall. De nya bestämmelserna innehåller dock en hel del kompletteringar och i flera fall skärpningar av det tidigare regelverket. Som exempel på nya regler kan nämnas förbud mot utfodring med matavfall till svin och att det införs bestämmelser om användning av så kallade markörvaccin (inom ramen för den gällande politiken om att endast vaccinera som en nödfallsåtgärd). Förslaget antogs och det nya direktivet 2001/89/EG om gemenskaps- åtgärder för bekämpning av klassisk svinpest trädde i kraft . Kommissionen lämnade förslag till ändring av rådets beslut 90/424/EEG vilket innebär att ytterligare två djursjukdomar, infektiös laxanemi och bluetongue, fördes upp på listan över ersättningsberättigade djursjukdomar. hade inget att invända mot att dessa sjukdomar fördes upp på listan men röstade nej till förslaget eftersom ersättning beträffande bluetongue skulle utgå till djurägare, inte bara för djur som myndigheter beslutat skulle avlivas, utan även för självdöda djur. Detta befaras kunna bidra till att djurägare i högre grad underlåter att kontakta veterinär vid misstanke om sjukdom. presenterade kommissionen en rapport om åtgärder för att skärpa övervakningen och bekämpningen av zoonoser i EU. Zoonoser är sjukdomar som kan smitta mellan djur och människa och tvärtom, och ofta överförs via livsmedel av animaliskt ursprung. En av de vanligaste zoonoserna är salmonella. Till rapporten är fogat ett förslag, som är uppdelat i ett direktiv om övervakning och en förordning om bekämpning. Direktivförslaget innebär obligatorisk övervakning av nio zoonoser, baserad på medlemsstaternas befintliga system, men kommis- sionen kan också införa gemensamma övervakningsregler på EU-nivå. Om smittskyddsläget i en medlemsstat kräver det kan övervakning av ytterligare ett antal zoonoser bli aktuell. Förordningsförslaget innehåller regler för när man skall fastställa mål för bekämpningen. Den åtgärd som nämns är avlivning av smittade djur. anser dock inte att denna åtgärd är tillräckligt långtgående utan förordar dessutom mekanisk rengöring och sanering av djurstallarna. verkar för att föra ut den svenska synen på salmonellabekäm- pning i hela kedjan i arbetet med de nya EG-bestämmelserna. tog också initiativ till ett projekt i syfte att kartlägga smitt- vägar för campylobacter. Smittskyddskrav vid resa med sällskapsdjur presenterade kommissionen ett förslag till förordning om djurhälsovillkor vid s.k. icke-kommersiella förflyttningar av säll- skapsdjur. Enligt förslaget får sällskapsdjur tillhörande djurgrupperna fåglar, fiskar, insekter, spindeldjur, reptiler och groddjur samt marsvin, hamstrar och kaniner föras in i EU från tredjeland samt flyttas mellan medlemsstaterna utan krav på hälsointyg eller andra djurhälsoåtgärder. För motsvarande förflyttningar av hundar och katter föreslås att djuren skall vara vaccinerade mot rabies samt ID-märkta genom tatuering eller mikrochips. Förslaget medger att , och också får kontrollera vaccinationseffekten genom att kräva blodprov för kontroll av antikroppar mot rabies före införsel av hundar och katter. I förordningsförslaget anges att medlemsstater som har en särskild sjukdomssituation får ansöka hos kommissionen om tilläggsgarantier för att få ställa ytterligare djurhälsokrav. Kommissionen har förklarat att länder som är fria från rävens dvärgbandmask (en parasit som kan medföra allvarlig sjukdom hos människa) kan ansöka om att få kräva avmaskning före införsel av hundar och katter. Diskussioner om förslaget påbörjades i en rådsarbetsgrupp under ordförandeskap och fortsatte sedan under ordförande- skap. Enighet kunde inte nås mellan medlemsstaterna, bland annat ifråga- sätts att så många olika djurslag omfattas. Vidare ifrågasätts de före- slagna reglerna för rabieskontroll. Diskussionerna kommer att fortsätta. De flesta är dock positiva till att gemensamma regler skapas på området. Arbetet med förslag till ny rättsakt beträffande främmande ämnen i foder, t.ex. mögeltoxiner och tungmetaller, fortsatte . I förslaget, som innebär striktare bestämmelser, ingår bland annat ett förbud mot utspädning av foderpartier med för högt innehåll av främmande ämnen. Detta förbud, som gav sitt stöd, har tidigare inte kunnat accepteras av vissa medlemsstater vilket medfört en utdragen beredning och försenat förslagets antagande. Genom att bland annat föreslå en övergångsperiod beträffande när bestämmelserna skall träda i kraft lyckades det svenska ordförandeskapet ena medlemsstaterna om en gemensam ståndpunkt, innebärande bland annat nämnda skärpningar av Förslaget kommer att behandlas en andra gång av I rådets direktiv /53/EG fastställs principerna för hur medlems- staterna skall organisera den officiella kontrollen på djurfoderområdet. Mot bakgrund av de händelser som inträffat inom foderområdet, t.ex. dioxinskandalen i , har emellertid bestämmelserna i direktivet bedömts behöva skärpas. En gemensam ståndpunkt om ändringsförslaget antogs av rådet , innebärande bland annat förslag om inrättande av nationella beredskaps- och handlingsplaner, införande av en skyddsklausul samt bestämmelser om system för att informera om konstaterade risker härrörande från foder. De förslag till smärre ändringar som framförts av kunde accepteras av samtliga medlemsstater samt av kommissionen och en överenskommelse om de Skr. 2001/02:160 nya bestämmelserna kunde fattas vid jordbruksrådet . anges ingående råvaror i foderblandningar i fallande ordning, dvs. den kvantitativt största råvaran anges först varefter övriga råvaror anges gruppvis efter avtagande inblandning, utan angivande av inblandningsprocent. För att öka öppenheten lade kommissionen fram ett förslag om en mer exakt innehållsdeklaration, såväl kvalitativt som kvantitativt. Flertalet medlemsstater, inklusive , har intagit en mera avvaktande hållning till nödvändigheten av en innehållsdeklaration där den exakta mängden av varje råvara anges, medan detta har varit ett krav från . Efter ett förlikningsförfarande beslutades att mängden ingående råvaror skall anges med en procentsats men med en variationsvidd på +/- . stödde denna kompromiss. I ett förslag om ändring av rådets direktiv om främmande ämnen och produkter i djurfoder föreslog kommissionen, , gräns- värden för dioxin i foder med syftet att därigenom sänka dioxinnivån i livsmedel. Bakgrunden till förslaget var bland annat dioxinkrisen i . Förslaget fick inte kvalificerad majoritet vid omröstningen i . ansåg bland annat att åtgärdsgränser, i stället för konventionella gränser, skulle införas samt att de föreslagna värdena var för låga. En åtgärdsgräns skulle kunna utgöra en "larmgräns" där orsak till en oväntad förhöjning underströks. Dess- utom framfördes uppfattningen att det vetenskapliga underlaget var otillräckligt och att arbete borde inriktas på åtgärder mot orsakerna till dioxinförekomsten. fick ingen stöd för sin uppfattning. För att inte vara den enda medlemsstaten som röstade emot valde att rösta för förslaget på rådsmötet . Direktivet träder i kraft . Kommissionen presenterade sitt förslag till ny förordning om genetiskt modifierade livsmedel och foder. Förslaget innefattar proce- durer för riskbedömning och godkännande av ansökningar. Enligt förslaget skall genetiskt modifierade foder märkas så att det framgår att de är genetiskt modifierade eller att de är framställda från genetiskt modifierat (GM) material. När ett GM-foder inte är likvärdigt med dess konventionella motsvarighet skall även detta framgå av märkningen. Regler föreslås även för tillfällig och tekniskt oundviklig förekomst av ytterst ringa spår av GMO i produkten. Kommissionen räknar med att den nya förordningen kommer att träda i kraft . 23.11.7TSE (Transmissibel Spongiform Encefalopati, inkl. BSE, galna ko-sjukan) BSE har varit en stående punkt på agendan vid samtliga jordbruksråd , såväl under det svenska som under det belgiska ordförande- skapet. Baserat på bland annat slutsatser från rådsmöten fattades flera beslut i syfte att göra livsmedel säkrare och återskapa konsumenternas förtroende. Bland besluten kan nämnas en utökning av vävnader som innefattas i SRM-begreppet (specificerat riskmaterial) till Skr. 2001/02:160 att omfatta även ryggraden hos nötkreatur, får och getter månader samt att inga ben från nötkreatur, får och getter får användas vid framställning av maskinurbenat kött. Vidare beslutades bland annat om kompletterande bestämmelser för användningen av bearbetat animaliskt protein, t.ex. fiskmjöl och dikalciumfosfat till livsmedelsproducerande djur. var generellt positivt till de beslut som fattades men framhöll vikten av att hänsyn skall tas till risksitua- tionen i berörda stater vid fastställandet av bestämmelser. En politisk överenskommelse om en gemensam ståndpunkt beträffande en gemensam TSE-förordning beslutades av jordbruksrådet . Förordningen kunde efter en andra behandling i beslutas och trädde i kraft och rådets förordning (EG) nr 999/2001. Flera av bestämmelserna i förordningen utgår från en kategorisering av medlemsstater och tredjeländer i riskklasser när det gäller BSE. Eftersom kategoriseringen, som i huvudsak skall baseras på underlag från staten i fråga och bedömas av kommissionen, då ännu inte fanns, beslutades om övergångs- bestämmelser. En sådan bestämmelse var att förbudet mot användning av kött- och benmjöl till livsmedelsproducerande djur kvarstod i samtliga medlemsstater. Vidare beslutades om ett utökat testprogram på nötkreatur när det gäller BSE, som för svenskt vidkommande innebär att förutom alla s.k. riskdjur , skall även 10 000 nötkreatur testas. BSE-smittade djur konstaterades i samtliga medlemsstater förutom i 23.11.8Omhändertagande av självdöda djur och slakteriavfall Förslaget till förordning gällande animaliska biprodukter (ABP) prioriterades under det svenska ordförandeskapet. Målsättningen med förordningen, som innehåller bland annat bestämmelser för hantering och användning av ABP för olika ändamål beroende på kategori av biprodukt, t.ex. SRM (specificerat riskmaterial), kadaver eller bipro- dukter av livsmedelskvalitet från normalslaktade djur, är att ersätta ett 30-tal befintliga regelverk på området. I förordningen anges således att t.ex. SRM skall destrueras genom bränning, medan ABP av livsmedels- kvalitet från slaktade djur skall kunna användas som foder under vissa omständigheter.