prop · GP03100d3 · 2002-04-15 00:00:00 — En särskild bostadsmyndighet inrättas för detta ändamål från . är en av världens största biståndsgivare mätt som andel av bruttonationalinkomsten (BNI). utgjorde biståndsutbetalningarna av BNI. har biståndet höjts både genom ökade anslag och genom att reservationer utnyttjats. Utbetalningarna uppgick av BNI och beräknas uppgå till av BNI. beräknas biståndet öka . FN har satt upp som mål att av BNI skall gå till bistånd. Endast 5 länder i världen ger ett bistånd som överstiger detta mål, varav är ett. Regeringen har som ambition att det svenska biståndet åter skall uppgå till av BNI när det statsfinansiella läget så tillåter. 1Procent av BNI. skall vara ett land med låg brottslighet. Orsakerna till brott måste bekämpas genom bra social och ekonomisk välfärd och goda möjligheter till utbildning och utveckling. måste befintlig brottslighet bekämpas med kraft. Alla har rätt att känna trygghet mot brott. Regeringen har fortsatt att reformera och utveckla rättsväsendet. Reformarbetet har gällt bl.a. polisväsendet, domstolsväsendet, kriminalvården och åklagarväsendet inom vilken inrättats. Förändringarna skall leda till ett rationellt strukturerat rättsväsende som uppfyller medborgarnas berättigade krav på snabbhet, rättssäkerhet och hög kvalitet. För att skapa förutsättningar för detta har regeringen beslutat om den största satsningen på rättsväsendet . Rättsväsendet har tillförts ytterligare , inklusive belopp om sammanlagt 1 miljard av engångskaraktär. En stor del av de nya resurserna har gått till polisen för att förstärka och föryngra poliskåren i syfte att säkerställa närpolisreformen. Vidare anställs fler specialister för att utveckla det kunskapsbaserade polisarbetet, höja kvaliteten i brottsutredningarna och korta handläggningstiderna. har polisutbildningar på ytterligare två orter startats. Tillskotten har möjliggjort att samhällets stöd till brottsoffer har utvecklats. Det brottsförebyggande arbetet har stärkts och i över 200 av landets kommuner har lokala brottsförebyggande råd etablerats. Tabell 1.13 Ökade resurser till rättsväsendet befolkningen vara sysselsatta på den reguljära arbetsmarknaden. Diagram 1.5 Antalet sysselsatta 19942002 Totalt (höger axel) Källa: (). Den bästa politiken för en ökad välfärd går genom ökad sysselsättning. Den ekonomiska politiken är fortsatt inriktad mot full sysselsättning. De statliga utgifterna ökar med ca , varav ca utgörs av reformer. sänks skatterna med ca . Därmed stärks köpkraften. Detta förstärks av reformernas rättviseprofil. Diagram 1.6 Antalet öppet arbetslösa 19942002 Källa: (). Skattesänkningar riktade mot låg- och medelinkomsttagare i kombination med maxtaxereformen inom barnomsorgen innebär 1.5En politik för full sysselsättning sänkta marginaleffekter och stimulerar arbets- Full sysselsättning är regeringens övergripande mål. Som ett delmål satte regeringen upp målet att den öppna arbetslösheten skulle halveras till 2000. Det målet nåddes . står regeringens sysselsättningsmål i fokus. Parallellt sker stora satsningar på utbildning och arbetsmarknadspolitik i syfte att förbättra kompetensen och öka utbudet av kvalificerad arbetskraft. Möjligheten att fortsätta arbeta kan också öka sysselsättningen. En väl fungerande arbetsmarknadspolitik bidrar till en hög sysselsättningsnivå. Den senaste mandatperioden har en rad genomgripande förändringar skett i takt med att arbetslösheten har minskat. Arbetsmarknadspolitiken inriktas på att motverka flaskhalsar och intensifiera insatser för dem som har det allra svårast att få arbete, som långtidsarbetslösa, arbetshandikappade och invandrare. har under en rad år tilldelats resurser för tillfälliga personalförstärkningar vid arbetsförmedlingarna. Förstärkningarna har permanentats. En aktivitetsgaranti har införts som innebär att arbetslösa senast skall erbjudas heltidsaktiviteter till dess att de får ett arbete eller utbildning. Rundgången mellan öppen arbetslöshet och deltagande i arbetsmarknadspolitiska program har brutits genom aktivitetsgarantins intensifierade jobbsökarprogram och att deltagande i arbetsmarknadspolitiska program inte längre återkvalificerar för en ny ersättningsperiod i arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen följer noga utvecklingen av aktivitetsgarantin bl.a. genom de utvärderingar som görs av programmet. Regeringen avser att återkomma till i frågan, bl.a. mot bakgrund av vad arbetsmarknadsutskottet anfört angående aktivitetsgarantin. Arbetslöshetsförsäkringens roll som en omställningsförsäkring har stärkts liksom rättssäkerheten för dem som uppbär ersättning. De individuella handlingsplanerna för arbetssökande har vidareutvecklats för att åstadkomma en mera strukturerad sökprocess som syftar till att förkorta arbetslöshetstiderna. För att effektivisera arbetsmarknadspolitiken har Ar- betsmarknadsstyrelsens roll som chefsmyndighet förstärkts. Arbetsmarknadspolitiken har genom dessa insatser kunnat bidra till att målet om en halvering av den öppna arbetslösheten till uppnåtts och att sysselsättningsmålet är inom räckhåll. Resultatet av politiken syns tydligast i form av att arbetskraftsutbudet hållits uppe. Den kompetens och vilja till arbete som finns hos de människor som står utanför arbetsmarknaden måste tillvaratas. Det är en stor möjlighet, men också en stor utmaning. Rätten till meningsfullt arbete med goda arbetsvillkor för alla är grunden för regeringens tillväxtpolitik. För att det skall skapas fler jobb krävs utbildning av hög kvalitet, ökad konkurrens och goda villkor för företagen. Utgångspunkten för regeringens arbete i arbetstidsfrågan är att det är angeläget att korta arbetstiderna och att öka individernas inflytande över arbetstidens förläggning. lämnar den parlamentariska utredningen förslag i dessa frågor. Full sysselsättning i hela För att skall fortsätta att utvecklas i positiv riktning är det viktigt att tillväxtförutsättningarna i alla regioner stärks. Tillväxtavtalen, som introducerades , var ett sätt att anpassa politikens och statens verktyg på regional nivå till de lokala och regionala förutsättningarna. vidareutvecklas tillväxtavtalen till regionala tillväxtprogram. Roll- och ansvarsfördelningen på regional nivå mellan stat och kommun blir tydligare. Medel från är en viktig resurs för finansieringen av dessa program. För att säkerställa att kommuner och landsting med kraftig befolkningsminskning har ekonomiska förutsättningar att ge sina medborgare en fullgod service införs ett särskilt statsbidrag om sammanlagt . Stödet skall gå till de län som har haft störst befolkningsminskning . inrättas en statlig myndighet med uppgift att ge fortsatt stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag i kommuner med en stor befolkningsminskning. Staten kommer att avsätta ca för att ta över en del av kommunernas kostnader för detta. Erfarenheterna från arbetet med utvecklingsprogram, vars syfte är att stärka förmågan att arbeta långsiktigt med näringslivsutveckling i främst de orter som drabbades mest av försvarsomställningen tas till vara. Två särskilda delegationer skall arbeta med att stärka utvecklingen av inland respektive delar av Bergslagen, och . Vidare kommer att avsättas för för att stimulera samarbete mellan universitet, högskolor och kommuner i samverkan i syfte att öka rekryteringen till högskolan samt skapa hållbar tillväxt i regionerna. För att stärka småföretagandet i inland höjs den generella nedsättningen av socialavgifter till för företag med fast driftställe i stödområde A. En motsvarande nedsättning görs för enskilda näringsidkare i stödområdet. Ett särskilt program inrättas till 2004 för att öka användningen av IT i företag lokaliserade i stödområde A. Ett nationellt program för utveckling av innovationssystem och s.k. kluster inrättas till 2004. Särskilda delprogram inrättas för att stärka utvecklingen av vissa kluster. Ett annat program inrättas för att stärka turistnäringen. och länsstyrelserna har fått i uppdrag att utarbeta lokala utvecklingsprogram för kommersiell service i glesbygd. har getts i uppdrag att utveckla och testa nya lösningar inom det kommersiella serviceområdet. För att stimulera anläggande av IT-infrastruktur med hög överföringshastighet i icke kommersiellt intressanta områden har ett stöd till kommuner utformats. Aktiva, kunniga konsumenter är en förutsättning för en väl fungerande marknad och för god tillväxt. presenterades en femårig konsumentpolitisk handlingsplan som ställt sig bakom. Planen innebär bl.a. stöd till utveckling av den kommunala konsumentvägledningen, konsumentforskning samt en satsning för att öka konsumentinformationens tillgänglighet och effektivitet genom användandet av den nya informationsteknologin. En viktig del i tillväxtpolitiken är väl fungerande kommunikationer. Regeringen presenterade en infrastrukturproposition som innebär kraftigt ökade satsningar på järnvägar och vägar . Propositionen innebär att regeringen avsätter för en förbättrad infrastruktur . I jämförelse med förra infrastrukturpropositionen satsas betydligt mer på att bevara och säkerställa systemen. Ramen medger framförallt en avsevärd ökning av järnvägsinvesteringarna. Ramen för regionala planer utökas kraftigt. Regeringen har lämnat förslag till inriktning och prioriteringar för konkurrenspolitiken . Arbetet med att stärka konkurrensen och marknadernas funktionssätt är långsiktigt och pågår kontinuerligt. Det inbegriper bl.a. avreglering av marknader, främjandet av en fungerande inre marknad inom EU och åtgärder för att skapa förutsättningar för nyetablering. Regeringen har lagt fram en proposition med förslag till effektivare konkurrensregler som skall öka möjligheterna för att upptäcka karteller och underlätta för verket att få fram bevisning i sådana ärenden. Regeringen har avsatt medel för ett nationellt program för entreprenörskap. Syftet är att skapa ett bättre entreprenörklimat, bidra till positiva attityder till entreprenörskap och företagande samt öka företagandet. En särskild funktion, SimpLex, inrättades för att samordna regelförenklingsarbetet i . SimpLex arbete syftar till att minska regelverkets administrativa börda för små företag. Alla regelförslag som har effekter på små företags villkor granskas genom konsekvensanalyser. Regeringen lanserade 2001 Företagsguiden, en Internetportal med myndighetsinformation riktad till företag och blivande företagare. En effektiv och serviceinriktad offentlig förvaltning bidrar till att skapa goda tillväxtbetingelser i samhället. Målet är 24 timmarsmyndigheten dvs. att all service som, med bibehållen eller ökad ekonomisk effektivitet, kan tillhandahållas elektroniskt också skall tillhandahållas så. En europeisk strategi för full sysselsättning deltar i det ekonomisk-politiska samarbetet i EU. En del i detta samarbete är den s.k. Lissabonstrategin. Strategin syftar till att nå det mål som sattes upp vid i : skall EU bli världens mest dynamiska och konkurrenskraftiga kunskapsdrivna ekonomi med hållbar ekonomisk tillväxt, fler och bättre jobb samt ökad social sammanhållning. Full sysselsättningen är kärnan i Lissabonstrategin. Målet är att sysselsättningsgraden i EU skall vara 2010. Bland kvinnor skall sysselsättningsgraden vara 2010. För att målet skall uppnås krävs 20 miljoner nya jobb i EU. Strategin följs regelbundet upp genom olika indikatorer. Första gången detta gjordes var på Vid en jämförelse med övriga EU-länder låg då bäst till i fem av tolv indikatorer. Under det svenska ordförandeskapet i EU utvidgades de ekonomiska och sociala aspekterna av Lissabonstrategin till att även omfatta miljöaspekten. Vid toppmötet i etablerades en strategi för hållbar utveckling så att målen uppnås även ur ett ekologiskt perspektiv. Vid Göteborgstoppmötet fastställdes också ett första datum för utvidgningen av EU. skall de första kandidatländerna kunna bli medlemmar i . För regeringen har det varit av hög prioritet att möjligt involvera kandidatländerna i Lissabonstrategin. Vid årets toppmöte i skedde en andra uppföljning av Lissabonstrategin. låg då bäst till i fyra av de tretton viktigaste indikatorerna. Skatternas främsta syfte är att finansiera välfärden. Skatterna skall stimulera till arbete och investeringar, till en uthållig utveckling och till minskade ekonomiska och sociala klyftor. har det skett betydande skatteförändringar inom framför allt fyra områden. Sänkta skatter för låg- och medelinkomsttagare har tre fjärdedelar av en skattereform inriktad mot låg- och medelinkomsttagare genomförts. Reformen består av en stegvis kompensation för de allmänna egenavgifterna och en successiv minskning av andelen skattebetalare som betalar statlig inkomstskatt. Därigenom minskar marginalskatterna för låg- och medelinkomsttagare som köpkraften stärks så att både utbudet och efterfrågan på arbetskraft ökar. betalar alla löntagare under allmänna egenavgifter till pensionssystemet. Egenavgifterna utgår på inkomster upp till ca . På inkomster över detta belopp utgår inga allmänna egenavgifter. Egenavgifterna är och bidrar till högre marginal- effekter för framför allt låg- och medelinkomsttagare. De allmänna egenavgifterna är en central del i det reformerade pensionssystemet, som socialdemokraterna och de fyra borgerliga oppositionspartierna står bakom. För att minska marginaleffekterna och stärka köpkraften har en kompensation för effekterna av de allmänna egenavgifterna påbörjats. Detta har skett genom att en skattereduktion har införts i tre steg . kompenseras löntagarna för tre fjärdedelar av egenavgifterna. För en inkomsttagare med medför det en skattesänkning med ca . Reformen har en god fördelningspolitisk profil då de allmänna egenavgifterna utgör en tyngre börda för låg- och medelinkomsttagarna. I samband med skattereformen 1990/91 formulerades ambitionen att högst av inkomsttagarna skulle betala statsskatt. Gränsen för statlig skatt höjs automatiskt utöver inflationen. Den goda reallöneutvecklingen och saneringen av de offentliga finanserna har dock medfört att fler har kommit över gränsen för statlig skatt. Som mest var det av inkomsttagarna som 1999 betalade statlig skatt. För att minska andelen har gränsen höjts utöver den automatiska uppräkningen såväl 2000, 2001 som 2002. ligger gränsen för statlig skatt vid ca . Det skall jämföras med att den låg på ca . Regeringen avser att göra en bedömning av det samhällsekonomiska utrymmet för ett slutförande av inkomstskattereformen 2003. Kompensationen för de allmänna egenavgifterna är riktad till löntagarna då det är dessa som betalar egenavgifter. Pensionärer betalar inte allmänna egenavgifter. För att kompensera pensionärerna för de besparingar som genomfördes har istället en särskild skattesänkning för pensionärerna införts . Skattesänkningen medför att så gott som alla pensionärer får mer . Även folkpensionärer med så låga inkomster att de inte betalar någon skatt omfattas då genom att deras skattekonton krediteras. Skattesänkningen för dessa pensionärer sker då i form av en utbetalning av hela årsbeloppet, för flertalet . Skattelättnad för del av fackföreningsavgifter infördes . Det är en viktig reform ur ett rättviseperspektiv. avskaffades avdragsrätten för fackföreningsavgifter. Därmed missgynnades löntagarnas bidrag till den fackliga verksamheten jämfört med arbetsgivarnas bidrag till sina organisationer. Med reformens ikraftträdande har denna orättvisa tagits bort. För att underlätta för medborgarna kommer löntagare med förenklad deklaration att kunna lämna självdeklarationen elektroniskt. Fastighetsskatten är en del av kapitalinkomstbeskattningen och en viktig inkomstkälla för att finansiera den offentliga välfärden. Den beräknas ge intäkter till staten på mer än . De senaste årens prisökningar på fastigheter till följd av den goda ekonomiska utvecklingen har dock medfört att skatten på fastigheter skulle ha ökat kraftigt om inga åtgärder hade vidtagits. har därför fastighetsskatten sänkts från till av taxeringsvärdet för småhus. För hyreshus har fastighetsskatten sänkts från till . har en begränsningsregel i fastighetsskatten införts. Begränsningsregeln innebär att hushåll med normala inkomst- och förmögenhetsförhållanden maximalt skall betala av sin inkomst i fastighetsskatt. Därmed har fastighetsskattens fördelningspolitiska profil förbättrats. Omräkningsförfarandet vid fastighetstaxeringen skall ersättas med en förenklad fastighetstaxering mitt emellan de allmänna fastighetstaxeringarna. Regler som innebär att höjda taxeringsvärden inte får genomslag på uttaget av fastighetsskatt införs också. har fribeloppen i förmögenhetsskatten höjts från till för ensamstående och för sambeskattade par. En ny utredning om fastighetsskatt skall tillsättas för att pröva lösningar som kan innebära vissa avsteg från nu gällande principer för fastighetsbeskattningen under förutsättning att de fördelningsmässiga konsekvenserna är acceptabla. Regeringen skall dessutom tillsätta en särskild utredning för att se över utformningen av förmögenhetsbeskattningen i ett längre perspektiv. En översyn av arvs- och gåvobeskattningen skall också genomföras. Starka och livskraftiga företag är av avgörande betydelse för att skall vara en nation som präglas av uthållig tillväxt och rättvisa. Grunden för ett gott företagsklimat är en sund makroekonomi. Samtliga skattesänkningar har därför varit fullt ut finansierade inom ramen för de budgetpolitiska målen. har en rad skattesänkningar genomförts för att ytterligare förbättra företagsklimatet. förlängdes tiden för avsättning till periodiseringsfond från 5 till . Avsättningar till periodiseringsfonder är till för att företagen skall kunna utjämna resultatet mellan bättre och sämre år. I stort sett alla stoppregler för fåmansbolag slopades 2000. Stoppreglerna är de särskilda skatteregler som gäller vid transaktioner mellan fåmansägda företag och deras ägare. infördes ett schablonavdrag för ökade levnadskostnader vid resor för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Därmed får företagare och löntagare samma förmånliga regler. Vidare infördes generösare avdragsregler för utgifter vid ombyggnad av lokaler i samband med byte av hyresgäst. höjdes den maximala avsättningen till periodiseringsfonder från för aktiebolag m.fl. och från för enskilda näringsidkare m.fl. i syfte att förbättra villkoren för företagens egenfinansierade investeringar. För att villkoren för investmentbolag skall jämställas med de som gäller för värdepappersfonder sänks schablonintäkten för investmentbolag från . För att förenkla administrationen för företagen kommer alla fysiska personer som redovisar intäkter av näringsverksamhet att få en förtryckt självdeklaration. deklarationstidpunkt () för alla deklarationsskyldiga införs också . Förseningsavgiften har sänkts för den som inte lämnar in sin skattedeklaration utom i fall då den deklarationsskyldige inte följt en uppmaning om att deklarera eller har slarvat med att lämna deklaration. Mervärdesskatten på persontransporter halverades från från . Det är viktigt att småföretagandet är spritt över hela landet. För att stimulera det lokala småföretagandet infördes en regional stimulans i inland, delar av och (stödområde A). Åtgärden innebär att den generella nedsättning av arbetsgivaravgifterna av lönesumma som finns utvidgas till för företag i stödområde A. Grön skatteväxling innebär att skatt på miljöskadliga aktiviteter höjs och skatten på arbete sänks. Syftet med en grön skatteväxling är bland annat att minska koldioxidutsläppen, som bidrar till växthuseffekten. Den kan också bidra till att stimulera innovationer och användandet av ren och mer resurseffektiv teknik. Genom att bidra till en effektivare energianvändning kan skatteväxlingen också underlätta en avveckling av kärnkraften. I samband med skattereformen 1990/1991 togs de första stegen i en grön skatteväxling. Under innevarande mandatperiod har ytterligare steg tagits. omfattade den gröna skatteväxlingen ca . Dieselskatten höjdes med , elskatten med och kärnkraftsskatten med . Dessa ökade resurser avsattes för reducerad skatt i samband med individuell kompetensutveckling och för att skattemässigt likställa jordbruket med industrin. Regeringen har presenterat ett förslag till ett system för individuell kompetensutveckling. omfattade den gröna skatteväxlingen . Koldioxidskatten gavs en ökad tyngd i förhållande till energiskatten genom att koldioxidskatten höjdes medan energiskatten på el och bränslen sänktes . höjdes koldioxidskatten med och energiskatten på el höjdes med /kWh. För bensin, diesel och industrin neutraliserades dessa skatteförändringar. Skatten på dieselolja höjdes därutöver med per liter. Dessa intäkter användes för att finansiera en sänkning av arbetsgivaravgiften samt en höjning av grundavdraget med . omfattar den gröna skatteväxlingen ca . Energiskatten på el höjdes med per kWh . Industrin undantas från höjningar medan effekter för bensin och diesel neutraliseras genom lika stora sänkningar av energiskatten. Dessutom höjdes avfallsskatten . Intäkterna användes för att finansiera en höjning av grundavdragen i inkomstskatten med . Regeringen har aviserat att ett kvotbaserat elcertifikatssystem bör införas för att främja elproduktion från förnyelsebara energikällor. Den s.k. miljöbonusen för vindkraft bibehålls som en successiv avtrappning sker. skall fortsätta att vara ett föregångsland i omställningen till hållbar utveckling. Regeringens övergripande mål för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. De 15 miljökvalitetsmål, som antagit, tydliggör den ekologiska dimensionen i begreppet hållbar utveckling. Målen är formulerade utifrån den miljöpåverkan naturen tål och definierar det tillstånd för den svenska miljön som skall nås inom en generation. Miljökvalitetsmålen med delmål skall vara vägledande för statens och andra samhällsaktörers åtgärder på miljöområdet. beslutade om nya mätbara delmål och åtgärdsstrategier för att uppnå de femton miljökvalitetsmålen. En framgångsrik miljöpolitik måste bygga på en kombination av lagstiftning, ekonomiska styrmedel och frivilliga överenskommelser. Ett sätt att öka miljöstyrningen i ekonomin är grön skatteväxling. har det dessutom skett stora satsningar på lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet (LIP) och klimatåtgärder (KLIMP). För perioden och framåt har det avsatts . Programmen har i många delar av inneburit en framgång i det lokala arbetet och på så sätt bidragit till arbetet med att bygga om och skapa ekologisk uthållighet. Dessutom har stora satsningar gjorts på en rad andra miljöområden. har avsatts resurser för bland annat bevarandet av biologisk mångfald, sanering av förorenade områden, miljöforskning, information om klimatfrågor och miljöövervakning. och avsätts vardera år för forskning om biologisk mångfald och ekologiskt hållbar utveckling. avsätts för detta ändamål. Miljösatsningar görs inom många olika områden, exempelvis avsätts ca till jordbruket i svensk medfinansiering till miljöåtgärder inom EU:s miljö- och landsbygdsprogram 20002006 och ca till biotopskydd inom skogspolitiken . Utgiftsområdet Allmän miljö- och naturvård har ökat från 1998 till . Satsningarna fortsätter och beräknas anslagen uppgå till . Regeringen avser att även efter valet fortsätta att bedriva en politik som sätter miljön i fokus. På dagordningen för nästa mandatperiod står redan ett antal reformer. I tabellen nedan redovisas en del av dessa. Regeringen kommer också att ytterligare utveckla och stärka samverkan och möjligheten till gemensamma åtaganden med frivilligorganisationer, arbetsmarknadens parter, näringslivet och universitet/högskolor för att främja en hållbar utveckling. Tabell 1.14 Ekologisk uthållighet resurstilldelning för några olika områden Bevarande av biologisk mångfald Sanering av förorenade områden Forskning, biologisk mångfald och ekologisk uthållighet Totalt Allmän miljö- och naturvård Resurser till myndigheternas miljömålsarbete