prop · GQ0325 · 2002-12-20 00:00:00 — Barn och ungdomar lyfts särskilt fram inom utbildningspolitikens område. De lyfts även fram i frågor som rör kulturpolitiken och utveck- landet av barnböcker och film. Ytterligare områden är landstingens barn- och ungdomshabilitering och hjälpmedel inom utbildningen. I skrivelsen redogörs också för ett uppdrag till om tillämp- ningen av barns rätt till personlig assistans och assistansersättning (se avsnitt 8.1.4) Det har blivit allt mer uppenbart att kvinnor och män inte vinner delak- tighet på samma villkor, att möjligheterna till inflytande inte är desamma för båda könen och att självständighet och oberoende inte har samma innebörd för kvinnor med funktionshinder som för män. mäns roller och livsvillkor skiljer sig också åt på många sätt. att regler, rutiner, bedömningar och lagtolkningar får olika konsekvenser för kvinnor respektive män. Det gäller också i hög grad flickor/kvinnor och pojkar/män med funktionshinder. Den samlade kunskapen om jäm- ställdhetsperspektiv på handikappfrågorna måste öka och jämställdhets- perspektivet skall genomsyra det fortsatta arbetet med att genomföra Detta är inte bara en rättvisefråga utan handlar också om att höja kvaliteten i de insatser som görs. Inom hälso- och sjukvården och innebär jämställdhet att kvinnor och män oavsett ålder, socioekonomisk bakgrund, etnisk tillhö- righet och funktionshinder har tillgång till vård och sociala insatser av god kvalitet på lika villkor. års forskning inom hälso- och sjuk- vården visar dock att förmågan att anpassa bemötande och behandling efter kvinnors och mäns olika behov och förutsättningar har brister i Kunskap om de skillnader som finns mellan kvinnor och män, flickor och pojkar skulle öka om det statistiska underlaget förbättrades. statliga och kommunala myndigheter skall kunna planera och prioritera åtgärder för att rätta till brister i verksamheten behöver de kunskap om de skillnader som finns mellan könen. Statistik behövs också om missför- hållanden och våld som flickor och kvinnor med omfattande funktions- hinder utsätts för inom ramen för de omsorger som ges. utgöra underlag för att motverka missförhållanden och ge skydd åt dem som är utsatta för övergrepp. Regeringen har uppdragit åt att i samverkan med kommuner och landsting och berörda myndigheter följa upp, analysera och redovisa könsskillnader inom hälso- och sjukvårdens och social- tjänstens verksamhetsområden och vid behov lämna förslag till åtgärder som kan bidra till att öka jämställdheten inom hälso- och sjukvården och skall också redovisa vilka åtgärder som genomförts i kommuner och landsting för att främja jämställdhet samt resultatet av dessa. Målsättningen är att utveckla praktiska verktyg som kommuner och landsting kan använda som hjälpmedel för att utveckla könsperspektivet i sitt arbete. bereds frågan om att i lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade införa vissa bestämmelser som finns i socialtjänstlagen. Bestämmelsen om anmälningsplikt, den (14 kap 2 § socialtjänstlagen [2001:453]) ingår i bered- Redovisning av insatser inom de tre Hindren för delaktighet skall så långt det är möjligt undanröjas. I hand- lingsplanen presenteras flera konkreta åtgärder hur detta arbete skall be- drivas inom de arbetsområden som skall prioriteras . För en del åtgärder anges även tidsramar. Vissa insatser är långsiktiga medan andra har genomförts . I några fall krävs investeringar. För andra åtgärder handlar det mer om attitydförändringar. Det behöver dri- vas projekt och genomföras kartläggningar, undersökningar och analyser. Totalt sett gäller handlingsplanen fram . Samhällets alla sekto- rer är involverade i arbetet och åtgärderna berör myndigheter, institu- tioner, organisationer, transportörer, butiker, byggare, och många andra. Skrivelsen följer handlingsplanens arbetsområden se till att handi- kapperspektivet genomsyrar alla samhällssektorer avsnitt 5, skapa ett tillgängligt samhälle avsnitt 6 och förbättra bemötandet avsnitt 7. De två sistnämnda arbetsområdena delas in i olika sektorsområden demokrati- frågor, kommunikationer, arbetsliv, utbildning och kompetensutveckling, sociala frågor och hälso- och sjukvårdsfrågor, miljö och boende samt kulturliv, media och språk. Många av åtgärderna överlappar av naturliga skäl både arbets- och sektorsområden. Redovisade satsningar knyts till regeringens bedömningar i handlings- planen. De återges i sammanfattande form inför varje redovisning. 5Ett handikapperspektiv som genomsyrar alla samhällssektorer Handikapperspektivet skall genomsyra alla samhällssektorer och finnas integrerad i den ordinarie verksamheten på ett självklart sätt. Lokaler, verksamhet och information bör vara tillgängliga för alla oavsett om en person har funktionshinder eller inte. Utbildningen för elever med funktionshinder bör utformas så att eleverna kan delta i den ordinarie undervisningen. Politiken inom arbetsområdet skall bedrivas så att per- soner med funktionshinder får tillträde till arbetsmarknaden. Hälso- och sjukvården skall ge möjlighet till rehabilitering, habilitering och tillgång till hjälpmedel så att de hinder funktionsnedsättningar ger minimeras. Särskilda insatser skall vara ett komplement och inte ett alternativ. Staten skall föregå med gott exempel och alla statliga myndigheter har därför ett särskilt ansvar för att handikapperspektivet införlivas inom sina politikområden. Vissa sektorsmyndigheter har getts ett större ansvar än andra myndigheter för att målen för handikappolitiken skall kunna bli verklighet. Enligt ansvars- och finansieringsprincipen skall kostnader för nödvändiga åtgärder, så långt det är möjligt, finansieras inom ramen för den ordinarie verksamheten. Statliga myndigheter och institutioner skall vara Sammanfattning och slutsats: Det nationella tillgänglighetscentrets arbete med att stödja och hjälpa myndigheter att göra tillgängli- gare har kommit igång. Statliga myndigheter skall göra inventeringar av de hinder som skapar otillgänglighet och upprätta handlingsplaner för att deras lokaler liksom deras verksamhet och information skall göras till- gängliga. Sektorsmyndigheter har utsetts och dessa myndigheter har i samråd med och andra myndigheter definierat sin roll. Regeringen kommer att besluta om etappmål som skall vara upp- fyllda till 2010. Resultatet av arbetet skall sedan redovisas till regeringen. I lagen (1992:1528) om offentlig upphandling finns numera en bestämmelse som förtydligar att den som upphandlar kan ställa särskilda krav på anpassning (1 kap 18 b §). Särskilda kontraktsvillkor, så kallade antidiskrimineringsklausuler, har också tagits fram. Arbetet går vidare i nästa fas när de statliga myndigheterna skall ar- beta mer konkret med tillgänglighetsfrågor och med att förverkliga etappmål. Regeringen avser dessutom att tillsätta en utredning för att se över myndighetsstrukturen för det handikappolitiska arbetet i syfte att effektivisera genomförandet av den nationella handlingsplanen. Regeringen kommer vidare att se över om handikapperspektivet beaktas i villkoren för olika statliga stöd och vid behov skärpa kraven. Konceptet Design för alla bör genomsyra statens arbete inom arkitek- tur, formgivning och design. Dessutom behöver kunskapen om områden där det saknas regler för tillgänglighet öka. Det utredningsarbete och de utredningar som pågår inom detta område kommer att ligga till grund för fortsatta initiativ från regeringens sida. 5.1.1 Ett nationellt tillgänglighetscenter Åtgärd och bakgrund i handlingsplanen Ett nationellt tillgänglighetscenter för rådgivning, kunskapsuppbyggnad, utveckling och samverkan skapas. får i uppdrag att precisera vad som bör avses med tillgänglighet. Att identifiera och undanröja hinder för att nå full delaktighet i samhället för personer med funktionshinder är en av kärnfrågorna i handlingspla- nen. De statliga myndigheterna skall vara ett föredöme och intensifiera arbetet med att göra sina respektive verksamheter tillgängliga och det skall utses sektorsmyndigheter som skall leda detta arbete. Ofta saknas det kunskap om vilken betydelse tillgängligheten har för personer med funktionshinder. Det saknas också samlad kunskap om metoder för att uppnå god tillgänglighet, kunskapsutveckling, exempel på bra lösningar och information. Det behövs också någon som samord- nar och samlar de resurser som finns samt sammanställer och närmare Skr. 2002/03:25 konkretiserar kunskap på området. Därför beslutade i och med antagandet av den nationella handlingsplanen att Handikappombuds- mannen utöver sina övriga funktioner skall bygga upp och ansvara för ett nationellt tillgänglighetscenter. Viktiga målgrupper för tillgänglighetscentrets arbetsuppgifter är för- utom statliga och kommunala myndigheter även näringsidkare, bygg- herrar och yrkesgrupper som till exempel arkitekter. Handikappombuds- mannen bör även kunna stödja forskning och andra utvecklingsinsatser inom området. Tillgänglighetscentrets uppgifter har reglerats i en instruktion har fått ett årligt anslagstillskott på för att driva verksamheten i till- gänglighetscentret. Centrets uppgifter det vill säga att svara för upp- byggnad, utveckling, förmedling av kunskap, rådgivning och samverkan med berörda för att göra samhället tillgängligt har reglerats i Handi- kappombudsmannens instruktion (SFS 1994:949 med ändring SFS 2000:1170 2 § p. 7) och gäller från . byggdes tillgänglighetscentret upp och det har sex heltidsanställda. Centret stöder och vägleder de sektorsmyndig- heter som har ett särskilt ansvar för genomförandet av de handikappoli- tiska målen i arbetet med att utforma förslag till etappmål för respektive sektorsverksamhet. Centret har även arbetat med att ta fram rekommen- dationer för tillgänglighet. har haft i uppdrag att till ta fram ett underlag om krav på tillgänglighet för personer med funktions- hinder till myndigheternas lokaler, information och övrig verksamhet (regleringsbrev för ). Det för- slag som presenterats för regeringen utgör ett omfattande underlag och täcker in flertalet av de infallsvinklar som tillgänglighetsbegreppet kan rymma. Underlaget kommer därför att tjäna som rekommendationer när myndigheterna skall upprätta sina handlingsplaner och göra priori- teringar. Rekommendationerna kommer att spridas och finnas tillgäng- liga på Internet. kommer , utöver de verksam- heter som pågår, att bland annat få i uppgift att stödja de statliga myn- digheterna i tillgänglighetsarbetet genom att utveckla, förankra och sprida riktlinjer. skall i detta arbete integrera ett jämställdhetsperspektiv så att hänsyn tas till att kvinnors och mäns livsvillkor skiljer sig åt på många sätt. Åtgärd och bakgrund i handlingsplanen Statliga myndigheter bör integrera handikapperspektivet i den ordinarie verksamheten lokaler, verksamhet och information bör göras tillgäng- liga; tillgänglighet och användbarhet bör genomsyra statliga byggpro- jekt; handlingsplaner om hur tillgänglighet kan uppnås bör tas fram. Handikapperspektivet skall vara en självklar del i varje myndighets ordi- narie verksamhet. Myndigheter skall behandla alla människor likvärdigt oavsett funktionsnedsättningar, kön, ålder eller etnisk tillhörighet. Alla är vi delar i ett samhälle och har rätt att på likvärdiga villkor få del av de varor och tjänster som samhället producerar. De brister i tillgänglighet och användbarhet som finns behöver åtgär- das och i detta arbete skall statliga myndigheter och institutioner vara ett Det finns brister även i tillgänglig information och många per- soner känner sig utestängda från den service som andra medborgare får. Frågan om tillgänglig information måste ses som en del i myndigheternas arbete och varje myndighet har ansvar för att personer med funktionshin- der kan ta del av myndighetens publikationer, informationsmaterial Målet är att stora och besöksviktiga myndigheter skall göra sin verk- samhet tillgänglig fram . Det skall ske genom handlingsplaner som redovisar hur myndigheters lokaler, information och övriga verk- samhet kan göras tillgänglig och användbar. Det bör även ske inom ramen för ansvars- och finansieringsprincipen. medges om kraven skulle medföra betydande ekonomiska och organisa- Även i rollen som byggherre skall staten vara ett föredöme. lighetskraven och kraven på användbarhet skall finnas med vid upphand- ling i samband med byggprojekt. Krav på tillgänglighet och användbar- het finns i lagstiftning och den upphandlade myndigheten kan således redan ange de preciseringar i utformningen av byggnadsprojekt som krävs för att byggnader skall uppfylla kraven på tillgänglighet. tillämpningen av tillgänglighetskravet behöver förtydligas i program- handlingar och underlag för upphandling. Förordning om statliga myndigheters skyldigheter Myndigheternas skyldigheter på det handikappolitiska området har regle- rats i förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken. Förordningen, som började gälla , föreskriver att de statliga myndigheterna skall utforma och bedriva sin verksamhet med beaktande av de handikappoli- tiska målen och särskilt verka för att deras lokaler liksom deras verksam- het och information är tillgänglig. För att genomföra detta skall myndig- heterna göra inventeringar av de hinder som skapar otillgänglighet och har haft regeringens uppdrag att identifiera Skr. 2002/03:25 de stora och besöksviktiga myndigheterna (regeringsbeslut 2001, dnr S2000/3934/ST). Uppdraget redovisades (Skri- velse med redovisning av regeringsuppdrag Identifiering av stora och besöksviktiga myndigheter, dnr S2001/9362/ST). har identifierat ett mycket stort antal myn- digheter som stora och besöksviktiga. Inventeringen visade att det krävs en bredare ansats och att betydligt fler myndigheter behöver involveras i det fortsatta arbetet. Regeringens uppfattning är att samma krav skall ställas på alla myndigheter för att på ett bättre sätt tillgodose de ambitio- ner som uttrycks i handlingsplanen. får i uppgift att stödja och att utveckla metoder för att följa myndigheternas tillgänglighetsarbete. Handikapp- ombudsmannen skall dessutom kartlägga hur många myn- digheter som upprättat handlingsplaner. Tillgänglighet i statliga byggprojekt m.m. Vid upphandling av statliga byggprojekt kan staten enlig lagen (1992:1528) om offentlig upphandling ange de krav på anpassning som efterfrågas i syfte att uppnå tillgänglighet. Det görs i de tekniska specifi- kationerna för projektet. Kraven kan anges i detalj eller som en funktion, till exempel att full anpassning skall gälla för byggprojektet. I propositionen Ändringar i lagen om offentlig upphandling m.m. före- slog regeringen en ny regel som förtydligar att den som upphandlar kan ställa som krav att anbudsgivarna i sina anbud bekräftar att de åtar sig att uppfylla särskilda villkor som anges i kontraktet. En förutsättning är dock att sådana särskilda villkor framgår av annonsen om upphandling. har antagit förslaget och lagändringen började gälla (prop. 2001/02:142, bet. 2001/02:FiU12, rskr. 2001/02:324). För att de som upphandlar skall få vägledning i vilken typ av kon- traktsvillkor som kan ställas, har regeringen uppdragit åt att ta fram exempel på särskilda kontraktsvillkor så kallade antidiskrimineringsklausuler. Uppdraget redovisades till regeringen (Rapport från med exempel på antidiskrimineringsklausuler som kan användas i upp- handlingskontrakt , dnr 2002/0019-28). De exempel på antidiskrimineringsklausuler som presenterats har utar- betats efter samråd med diskrimineringsombudsmännen, fackliga organi- sationer, samt näringslivsorganisatio- ner. En av klausulerna innebär att leverantören, när uppdrag utförs i , skall följa bland annat lagen (1999:132) om förbud mot diskri- minering i arbetslivet av personer med funktionshinder. Klausulen, som skall användas i samband med upphandling av tjänster samt bygg- och anläggningsentreprenader, har en generell utformning där leverantören åtar sig att redovisa vilka åtgärder som görs i syfte att följa antidiskrimi- neringslagstiftningen. I avtalet kan även skrivas in krav på vite vid avtalsbrott. Tillgänglighet i statliga byggprojekt m.m. EG-direktiv Ett förslag till nya direktiv för att samordna tillvägagångssätten vid offentlig upphandling har tagits fram av Europeiska kommissionen. handlingar inom har lett till en politisk överenskommelse I förslaget till direktiv förtydligas reglerna om tekniska specifikationer så att specifikationerna kan utformas som funktionskrav. Kraven måste dock vara så preciserade att anbudsgivarna kan se hur kra- ven skall uppfyllas. Direktiven innehåller också en artikel i vilken bland annat anges att sociala hänsyn kan ställas som villkor för att genomföra en upphandling. Villkoren kan till exempel syfta till att främja yrkesutbildning på arbets- platsen och anställning av personer som har särskilda svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. Villkoren kan också syfta till att främja jämställdhet på arbetsplatsen. Myndigheternas skyldigheter på det handikappolitiska området är nu Arbetet att ta fram handlingsplaner har påbörjats. punkten för tillgänglighetsarbetet är de rekommendationer som utarbetats skall stödja de statliga myndigheterna genom att utveckla, förankra och sprida riktlinjer för myndigheternas arbete samt utveckla metoder för uppföljning. budgetår 2003 får i uppdrag att genomföra en kartläggning av hur många myndigheter som upprättat handlingsplaner för hur deras lokaler och verksamhet skall bli tillgängligare. skall också redovisa insatser i syfte att främja jämställdhetsperspektivet i arbetet med att utveckla, förankra och sprida riktlinjer om tillgänglighet. Regeringen kommer vid behov att initiera ytterligare initiativ eller insatser. Myndighetsstrukturen inom det handikappolitiska arbetet För att varje samhällssektor på det handikappolitiska området skall kunna genomföra de mål och uppgifter som ligger inom deras ansvarsområde krävs ett professionellt stöd till alla inblandade. Detta stöd är upp- splittrat med ibland en otydlig gränsdragning mellan de olika myndig- Det finns därför en risk att samordningen brister och att effekten av arbetet med genomförandet av den nationella handlingsplanen försva- har som huvuduppgift att följa och bevaka rättigheter och villkor för personer med funktionshinder. bygga upp ett nationellt tillgänglighetscenter, som skall stödja offentliga myndigheters arbete med tillgänglighetsfrågor, tillkom i och med att antog den nationella handlingsplanen. nen har en mer fristående ställning medan tillgänglighetscentrat har en mer traditionell stabsfunktion till regeringen. är en organisation med tredelat ägarskap mellan Skr. 2002/03:25 regeringen, och . tutets uppgift är att medverka till utveckling av hjälpmedel och hjälp- medelsverksamheter samt bidra till förbättrad tillgänglighet. Delar av verksamhet sammanfaller med tillgänglighets- centrets. utbildningsstöd (Sisus) har sin verksamhet riktad mot utbildningssektorn. Institutet beslutar bland annat om olika former av socialt och pedagogiskt stöd. I samband med beslutet om den nationella handlingsplanen fick Sisus i uppdrag att ansvara för utbild- nings- och informationsinsatser för att förbättra bemötandet av personer med funktionshinder i samhället. Även dessa uppgifter har berörings- punkter med de uppgifter som tillgänglighetscentret har. Regeringen avser att tillsätta en utredning med uppgift att se över myndighetsstrukturen. Tillgänglighet i statliga byggprojekt Regeringen kommer att utvärdera användningen av särskilda kontraktsvillkor och den av fram- tagna klausulen som skall motverka diskriminering i arbetslivet. Åtgärd och bakgrund i handlingsplanen Sektorsmyndigheter med särskilt ansvar för att de nationella målen för- verkligas skall utses. Dessa myndigheter får i uppdrag att för respektive verksamhetsområde utarbeta uppföljningsbara etappmål som kan vara uppfyllda till 2010. De statliga myndigheter som på central nivå har ansvar för en samhälls- sektor spelar en viktig roll i arbetet med att förverkliga de nationella målen. Ett antal av dessa myndigheter skall utses till sektorsmyndigheter med ett särskilt stort ansvar att leda arbetet för att förverkliga målen. Vilka myndigheter som skall vara sektorsmyndigheter är inte givet utan kommer fortlöpande att ses över. Sektorsmyndigheternas uppgift skall vara att samordna, stödja, stimu- lera och vara pådrivande i förhållande till andra myndigheter som verkar inom samma sektor. Sektorsmyndigheterna bör även bilda ett samråds- organ där representanter för handikapprörelsen ingår. För att sektorsmyndigheterna skall kunna bidra till och ha kunskap om att de handikappolitiska målen får genomslag skall de utforma konkreta uppföljningsbara etappmål inom respektive sektor. De myndigheter som har ett särskilt sektorsansvar är , , , , , , , Riksantikva- rieämbetet, , , , och . Varje myndighet skall verka för att de handi- kappolitiska målen uppnås inom verksamhetsområdet som myndigheten representerar. Regeringen har även utsett till en sektorsmyndig- het. Sektorsmyndigheterna tar fram etappmål m.m. Enligt handlingsplanen skall i varje sektorsmyndighets instruktion preci- seras att myndigheten har ett sektorsansvar för handikappfrågor. Myn- digheterna skall definiera sin roll, arbetets omfattning, eventuella hinder och på vilket sätt de handikappolitiska målen skall integreras i verksam- heten. Av tabellen framgår hur långt arbetet fortskridit. *De fyra transportmyndigheterna , , och har enligt sina respektive instruktioner ett ansvar för att göra trafik tillgänglig för personer med funktionshinder. () fick i reglerings- Skr. 2002/03:25 brevet för i uppdrag att utarbeta och lämna förslag till etappmål för de fyra transportmyndigheterna. Det arbetet har skett i nära samarbete med trafikverken och avrapporterats . och skall presentera den slutliga rapporten. För ett antal sektorsmyndigheter beslutar regeringen i regleringsbrev för budgetår 2003 om mål, uppdrag och/eller återrapporteringskrav. Mål och uppdrag som bereds inom omfattar bland annat Jämförande statistik och insatser som kan öka andelen arbetsgivare som är positiva till att anställa arbetssökande med nedsatt arbets- förmåga på grund av funktionshinder. Insatser för att kraven på tillgänglighet och användbarhet i bygg- processen och byggandet skall beaktas bättre. Insatser för att den kulturhistoriska miljön och bebyggelsen så långt det är möjligt skall göras tillgänglig. Uppbyggnad dels av system som kan beskriva levnadsförhållanden för personer med funktionshinder, dels system för att följa upp reha- bilitering och habilitering i samverkan. Insatser för att andelen personer med funktionshinder som kan utnyttja olika transportsystem skall öka och uppbyggnad av uppfölj- ningssystem för att kunna följa utvecklingen inom transportområdet, standards för att underlätta tillgängligheten av transportsystemets gemensamma delar och förslag till sociala konsekvensbeskrivningar av planerade åtgärder inom transportområdet. skall stödja och följa sektorsmyndigheterna har i uppdrag att genom stöd och samordning bidra till att sektorsmyndigheterna kan definiera sina roller i relation till de handikappolitiska målen och redovisa förslag på etappmål (regleringsbrev för ). Dessutom skall lämna en lägesrapport för hur de olika sektorsmyndigheterna har bedrivit arbetet med att ta fram metoder för analys, konsekvensbeskrivning och uppföljning av etapp- målen . Sektorsmyndigheterna har bedrivit ett aktivt och ambitiöst arbete med att ta fram förslag till etappmål för sin sektor. Arbetet har som regel genom- förts i samverkan med övriga myndigheter inom respektive sektor, med andra sektorsmyndigheter och i samråd med . För en del myndigheter fastställs etappmål/uppdrag i regleringsbreven för budgetår 2003. För övriga pågår beredning av respektive myndighets Resultaten av de uppföljningar som genomförs kommer att redovisas för regeringen. Uppföljningarna skall där det är relevant Åtgärd och bakgrund i handlingsplanen