prop · GQ0325 · 2002-12-20 00:00:00 — samtal, individuell utvecklingsplan, åtgärdsprogram till elever som är i behov av särskilt stöd samt tydlig information till elever och föräldrar om studieutveckling mot målen i läro- och kursplaner. Formerna för hur de individuella utvecklingsplanerna närmare bör regleras bör av integritets- och säkerhetsskäl bestämmas först när sekre- tessfrågorna är lösta. En utredning om sekretessfrågorna Offentlighet och sekretess i skolan har tillsatts (dir. 2002:130). Uppdraget skall redovisas senast . För att ytterligare stärka de insatser som redan görs bör staten även stödja kompetensutveckling av lärare då det gäller både utformningen av de individuella utvecklingsplanerna och genomförandet av utvecklings- samtalen som skall tjäna som underlag för utvecklingsplanerna. Regeringen föreslår i utvecklingsplanen för förskola, skola och vuxen- utbildning (regeringens skrivelse 2001/02:188, Utbildning för kunskap och jämlikhet regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbete i för- skola, skola och vuxenutbildning) och i budgetpropositionen för kommande satsningar på kvalitetsarbetet. Kravet på kommuner och sko- lor att upprätta kvalitetsredovisningar är ett viktigt stöd i detta Ett systematiskt kvalitetsarbete skall bedrivas på alla nivåer. Resultat och måluppfyllelse skall utvärderas, brister identifieras, orsaker till dessa analyseras och insatser sättas in där det behövs. skolor och kommuner att utveckla kvalitetsarbetet kommer regeringen att ge i uppdrag att utveckla föreskrifter om kvalitetsredovisning samt att utveckla enhetliga resultatmått som ska ingå i varje kvalitets- Skr. 2002/03:25 redovisning. Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorgen omfattas inte av krav på kvalitetsredovisning. gör emellertid många kommuner av eget intresse kvalitetsredovisningar för denna verksamhet. Regeringen menar att detta bör ske i alla kommuner och avser därför ta initiativ till att en skyldighet att upprätta kvalitetsredovisning införs även för för- skoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Regeringen har tagit initiativ till en omfattande statlig satsning för att öka personaltätheten i skolorna och fritidshemmen en satsning som kom- mer alla elever till godo. tillförs kommunerna för att förbättra situationen. När satsningen nått sin fulla omfattning kommer den att ha lett till att personalen i skolor och fritidshem har ökat med cirka 15 000 anställda nya lärare, skolskötare, specialpedagoger, barnskötare och andra specialister. Politiken skall enligt Hundratjugoen-punkts- programmet (överenskommelse mellan Socialdemokraterna, och ) bygga på övertygelsen att den ekologiska, sociala och ekonomiska dimensionen måste vävas samman för att skapa en uthållig utveckling som är bra för . Regeringen skall arbeta för ett grönt, jämställt folkhem där hållbar tillväxt full sysselsättning och trygg välfärd drivs framåt av teknisk utveckling, modern omställning, omfattande delaktighet och minskade klyftor. Barnen skall stå i centrum. Goda villkor för barnen och deras familjer är en rättvisefråga och en investering och alla barn har bland annat rätt till en god barn- omsorg och en bra utbildning. Utöver satsningen på skolan och fritids- hemmen införs allmän förskola för alla fyra- och femåringar. Reformen ger alla barn mer lika möjligheter att möta det moderna kun- skapssamhällets krav på livslångt lärande. Regeringen avser också att återkomma med förslag om ett riktat statsbidrag till kommunerna för att tillföra minst 6 000 nya förskollärare, barnskötare eller annan personal till förskolan. Dessa personalförstärkningar skall ske successivt och i den takt som ekonomin tillåter. För att nå målen i handlingsplanen och förbättra förutsättningarna för studerande som har funktionshinder har ett genomgripande reformarbete skett . Regeringen bedömer att satsningarna på specialpe- dagogiska frågor, kvalitetsutveckling, kompetensutveckling, lärarutbild- ning, en ökning av personaltätheten i skolor och fritidshem kommer att förbättra utbildningssituationen för elever som har funktionshinder. Möj- ligheterna för dessa elever att gå i skolan i närheten av hemmet och bo tillsammans med sina föräldrar eller i deras närhet ökar. Regeringen kommer att fortsätta med insatserna för att kunna nå målet en skola för alla där bland annat satsningar på specialpedagogiken skall bidra till att skolan skall kunna möta olika behov hos barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder. Det pågår ett antal utredningar som kommer Skr. 2002/03:25 att lägga fram förslag . intentioner i utvecklingsplanen för kvalitetsarbete samt satsningar på personalförstärkningar att medverka till förbättringar som påverkar den fortsatta utvecklingen. 6.3.2Tillgängligheten vid universitet och högskola Sammanfattning och slutsats: Universiteten och högskolorna arbetar kontinuerligt med att göra lokalerna mer tillgängliga och har sär- skilda handläggare som ansvarar för informationen om den fysiska till- gängligheten vid lärosätet. Regeringen bedömer att förbudet mot diskri- minering av studenter eller sökande till högskolan kommer att underlätta för personer med funktionshinder att studera vid universitet och högsko- lor eftersom förbudet även omfattar brist på tillgänglighet och använd- barhet. Satsningar på särskilt stöd för studenter med funktionshinder bör också kunna bidra till denna utveckling. Åtgärd och bakgrund i handlingsplanen Underlätta för personer med funktionshinder att studera vid universitet och högskolor. Antalet studenter med funktionshinder som studerar vid universitet och högskola har ökat kraftigt från närmare 500 /1994 till drygt 2 2001. Personer med funktionshinder är ändå underrepresente- rade inom högskolan. Otillräcklig information om den fysiska tillgäng- ligheten och brister i denna kan utgöra hinder för personer med funk- tionshinder att bedriva studier. utbildningsstöd (Sisus) har till uppgift att bygga upp en informationstjänst på Internet om tillgänglighet. hade Sisus även ett särskilt uppdrag att pla- nera sin medverkan i med hänvisning till deras upp- gift att öka tillgängligheten vid universitet och högskolor. Ökad utbildning har stor betydelse för kvinnor och män med funk- tionshinder. Det är därför viktigt att fler ungdomar med funktionshinder ges praktisk möjlighet att studera vid universitet och högskolor. Förbud mot diskriminering av studenter Regeringen föreslog i propositionen Likabehandling av studenter i hög- skolan en helt ny lag som innehåller bestämmelser om aktiva åtgärder och förbud mot diskriminering av studenter och sökande till högskolan på grund av bland annat funktionshinder. har antagit lagen som trätt i kraft (prop. 2001/02:27, bet. 2001/02:UbU5, rskr. 2001/02:101). Enligt lagen (2001:1286) om likabehandling av stu- denter i högskolan omfattar förbudet mot direkt diskriminering även brist på tillgänglighet och användbarhet. Det är ofta möjligt att kompensera den begränsning ett funktionshinder Skr. 2002/03:25 kan innebära för förmågan att genomföra studier genom att det finns stöd- och anpassningsåtgärder. Åtgärder som kan komma i fråga är sådana som avser att förbättra den fysiska tillgängligheten till högskolan och därtill hörande lokaler liksom att i möjligaste mån göra dessa lokaler användbara. Det kan vara fråga om förändringar av lokalernas utform- ning, såsom höga trösklar, heltäckningsmattor, avsaknad av hiss, pla- cering av dörröppnare, utformning av toalettutrymmen och liknande. Det kan också handla om god ventilation för den som är allergiker, tele- slingor och god akustik för personer med nedsatt hörsel, synskadades behov av kontrast och förstärkt belysning. De anpassningar som kan vara nödvändiga att åtgärda i det enskilda fallet kan kräva , stora kostnader eller större förändringar än vad som kan vara rimligt att begära av en högskola. Högskolans ansvar att vidta olika stöd- eller anpassningsåtgärder kan därför begränsas till vad som kan anses skäligt. Enligt lagen skall en högskola inom ramen för sin verksamhet bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt främja alla studenters lika rättigheter. En högskola får till exempel inte missgynna en student med funktions- hinder. Universiteten och högskolorna har utvidgat stödet till studenter med funktionshinder till att även omfatta studenter med psykiska funktions- hinder (prop. 2000/01:1, utg.omr. 16, bet. 2000/01:UbU1, rskr. 2000/01:99). Enskilda utbildningsanordnare kan ge stöd Enskilda utbildningsanordnare, som har tillstånd att utfärda examina, kan avsätta av sina anslag från staten för att vid behov ge stöd åt studenter med funktionshinder. Dessa utbildning- sanordnare kan ansöka om bidrag för de kostnader som överstiger nämnda från (prop. 2000/01:1, utg.omr. 16, bet. 2000/01:UbU1, rskr. 2000/01:99). har efter förslag från regeringen ökat anslaget för de medel som får disponeras av för särskilda stödåtgärder till studenter med funktionshinder. Anslaget höjdes med 1,9 miljo- ner kronor (prop. 2000/01:1, utg.omr. 16, bet. 2000/01:UbU1, rskr. 2000/01:99). Stödåtgärderna kan avse assistent, lektör, teckenspråkstolk, anteckningshjälp eller extra undervisning. tillförs ytterligare medel för nämnda ändamål. Som en engångssatsning under har tillförts för att utreda förutsättningarna för en teckenspråkig miljö och därmed intensifiera insatser för döva och hörselskadade inom sina utbildningar (prop. 2001/02:1, utg.omr. 2001/02:UbU1, rskr. 2001/02:97). Fortsatta satsningar och åtgärder Universiteten och högskolorna arbetar kontinuerligt med att göra loka- lerna mer tillgängliga och har särskilda handläggare som ansvarar för informationen om den fysiska tillgängligheten vid lärosätet. Regeringen bedömer att förbudet mot diskriminering av studenter eller sökande till högskolan som även omfattar brist på tillgänglighet och användbarhet kommer att underlätta för kvinnor och män med funktions- hinder att studera vid universitet eller högskolor. stöd för studenter med funktionshinder bör också kunna bidra till denna Bedömningen stöds av att antalet personer med funktionshinder som studerar vid universitet och högskolor ökar markant. 1999 till ökade antalet med 600 studerande från 1 600 till 2 200. () har till uppgift att bevaka frågor som rör funktionshindrades rättigheter och intressen inom alla politikområ- Som en följd av HO:s ställningstagande i ett anmälningsärende änd- rade reglerna för högskoleprovet och in- förde en möjlighet till förlängd provtid för personer med synskada. För att kunna studera vid högskolor och universitet behöver personer med funktionshinder bostäder som är tillgängliga. studentbostäder är aktuell under den kommande mandatperioden. utreds förutsättningar för en sänkt mervärdesskattekostnad för visst bostadsbyggande, bland annat vid nyproduktion av mindre hyreslägenheter och anordnande av nya Enligt byggnadslagstiftningen (lag [1994:847] om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, mm) skall bostäder bland annat vara tillgängliga och användbara för personer med nedsatt rörelse- Ökade möjligheter till assistans Åtgärd och bakgrund i handlingsplanen Särskilt utbildningsstöd f d vårdartjänst skall omfatta alla studerande inom folkhögskolan som har behov av assistans. Folkhögskolorna har ett stort och varierat kursutbud och skolorna kan som regel erbjuda anpassad undervisning, socialt stöd och en tillgänglig miljö. Därför kan folkhögskolorna vara ett attraktivt alternativ när perso- ner med funktionshinder väljer utbildningsform. Assistansstödet vid folkhögskola innehåller såväl praktisk hjälp som socialt och i viss mån pedagogiskt stöd. Stödets omfattning uppskattas av folkhögskolan och rymmer både behovet hos den enskilde individen och det sammantagna behovet hos alla deltagare som har behov av assistans vid skolan. Assistansstödet finansieras via statsbidraget till vårdartjänst numera benämnt särskilt utbildningsstöd. Statsbidraget finansierar dessutom boende och habilitering vid riksgymnasieverksamhet för elever med rörelsehinder. Bidraget fördelas av utbild- ningsstöd (Sisus). Det finns ytterligare ett statligt bidrag för vissa handikappåtgärder Skr. 2002/03:25 inom folkbildningen. Det är avsett för stödåtgärder för deltagare med Ett tredje bidrag inom folkbildningsområdet finansierar baskostnaderna i de särskilda merkostnader som uppstår inom folkhög- skolan för utbildning av deltagare med funktionshinder. Sisus administre- rar samtliga bidrag. I handlingsplanen konstateras att bidragskonstruktionen är oöverskåd- lig och att assistans vid folkhögskolor i princip kan finansieras från tre olika bidrag beroende på bland annat funktionshinder. Det behövs en rättvisare finansiell fördelning mellan kursdeltagare oavsett funktions- hinder för att förbättra möjligheterna för enskilda att studera vid folkhög- skolor. För att åstadkomma en rättvisare finansiell fördelning mellan kursdelta- gare med funktionshinder på folkhögskolor har antagit regeringens förslag att särskilt utbildningsstöd från skall utgå för assistansinsatser till folkhögskolor för deltagare med funk- tionshinder, oavsett vilket funktionshinder deltagarna har (prop. 2000/01:1, utg.omr. 9, bet. 2000/01:SoU1, rskr. 2000/01:96). Sisus har i årsredovisningen för redovisat effekter av änd- ringen. Majoriteten av dem som folkhögskolorna fick bidrag för /02, var deltagare med andra funktionshinder än rörelsehinder. Om man ser till kostnadsfördelningen var däremot andelen som avsåg personer med rörelsehinder högre, eftersom de har mer omfattande behov. Kostnaderna för assistansinsatser har inte ökat i någon större utsträck- ning sedan det nya systemet infördes. Behovet har inte heller ökat i någon nämnvärd omfattning. Det tyder på att renodlingen har haft avsedd effekt. 6.3.4 Översyn av hjälpmedelsförsörjningen Åtgärd och bakgrund i handlingsplanen Se över hjälpmedelsförsörjningen inom utbildningsområdet inklusive förskolan. Huvudmännen för hjälpmedelsförsörjningen gör olika tolkningar angå- ende ansvaret för hjälpmedel till studerande med funktionshinder inom utbildningsområdet. Det kan till exempel vara svårt att bedöma om det är skolan eller som har ansvar för ett datorprogram när pro- grammet kan vara både ett läromedel och ett hjälpmedel. Flertalet lands- ting förskriver både datorer och kringutrustning som hjälpmedel. Lands- tingen kan däremot göra olika bedömningar av vilka som skall få hjälp- medel. Det innebär att elever som har en viss typ av funktionshinder ute- sluts till exempel flickor och pojkar med DAMP, ADHD, autism, afasi och dyslexi. Det kan även förekomma tolkningssvårigheter inom en och Utredning om hjälpmedel för ökad tillgänglighet har den tekniska utvecklingen särskilt inom dator- tekniken gjort stora framsteg. Det har lett till utveckling och framställ- ning av nya produkter på hjälpmedelsområdet. Men alla personer med funktionshinder har inte fått del av de nya produkter som utvecklats. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som skall analysera hjälp- medelsförsörjningen för barn i förskoleverksamhet, för elever inom det offentliga skolväsendet och sådana fristående skolor som står under stat- lig tillsyn. Analysen skall också omfatta hjälpmedel för studerande som genomgår kompletterande utbildningar som berättigar till studiestöd eller statsbidrag samt för studerande vid högskolor och folkhögskolor (dir. 2001:81, beteckning S 2001:06). Utredaren skall vidare se över de förändrade förutsättningar på hjälp- medelsområdet som utvecklingen inom informations- och kommunika- tionsteknologi och digital teknik lett till, avgiftssystemet för hjälpmedel och därtill hörande regler i hälso- och sjukvårdslagen samt gränsdrag- ningen av ansvaret mellan individuella hjälpmedel för personer med per- sonlig assistans och arbetshjälpmedel för assistenterna. Konsekvenserna för jämställdheten mellan kvinnor och män skall beaktas. Dessutom har regeringen beslutat om tilläggsdirektiv som innebär att utredningen även skall se över systemet för arbetshjälpmedel (dir. 2002:20). Även i denna del skall konsekvenserna för jämställdheten mellan kvinnor och män beaktas. Utredaren skall slutredovisa sitt arbete . Hjälpmedlens standard och effektivitet bör förbättras genom att använda den nya tekniken och förtydliga ansvarsgränserna. Därmed kan nya gruppers behov av hjälpmedel tillgodoses på ett bättre sätt. 6.4Information om social verksamhet Sammanfattning: Information om rättigheterna i för barn och ungdomar med funktionshinder och deras familjer har sammanställts i en guide. Guidens användbarhet och genomslagskraft kommer att följas upp. Åtgärd och bakgrund i handlingsplanen Samla information om de insatser som finns för barn och ungdomar med funktionshinder. För att kunna utnyttja sin rätt till inflytande och självbestämmande krävs information och kunskap om det stöd och den service som finns att tillgå. Antalet lagar och regler som styr stödet till personer med funktionshinder är stort. Det medför att det kan vara svårt att hitta all den information som behövs för att kunna ansöka om de insatser som passar bäst liksom att hävda sin rätt. En handbok som sammanfattar information om service och insatser för barn Med förebilder från och har på regeringens uppdrag sammanställt information om rättigheterna i för i första hand barn och ungdomar med funktionshinder och deras familjer. En guide som på ett enkelt sätt sammanfattar den service och de insat- ser som finns för barn med funktionshinder och deras familjer har där- efter tagits fram. I guiden Hitta dina rättigheter Guide för barn med funktionshinder och deras familjer sammanfattas och beskrivs olika lagar och förmåner på ett enkelt sätt. Det finns också korta beskrivningar av de verksamheter som tillhandahåller insatser. Ett avsnitt handlar till exempel om förskolan och skolan. Skriften innehåller också FN:s stan- dardregler och i förkortad form liksom mycket annat. Guiden publicerades och läsare har uppmanats att höra av sig med synpunkter på innehållet. Guidens genomslagskraft och använd- barhet kommer att följas upp av . Sammanfattning och slutsats: (1987:10) har änd- rats så att tydligare krav kan ställas på tillgänglighet när allmänna platser iordningställs och ändras. Förändringen innebär också att enkelt av- hjälpta hinder mot tillgänglighet och användbarhet för personer med ned- satt rörelse- eller orienteringsförmåga skall undanröjas i befintliga loka- ler dit allmänheten har tillträde och på befintliga allmänna platser. utarbetar föreskrifter med mer preciserade krav. Regeringen bedömer att enkelt avhjälpta hinder bör vara åtgärdade . har aktivt arbetat med att sprida information om och sam- verkat kring tillgänglighetsfrågor. kommer att fortsätta verka för en bättre förståelse för att tillgänglighetsfrågor finns med i plan- och byggprocesserna. Regeringen har tillsatt en kommitté som skall se över plan- och bygg- lagstiftningen. Det övergripande målet är att stärka lagstiftningens roll som ett instrument för hållbar utveckling. Vilket bl.a. innebär att den byggda miljön skall vara tillgänglig, trygg och präglas av mångfald. Åtgärd, tillkännagivande och bakgrund i handlingsplanen Enkelt åtgärdade hinder mot tillgänglighet och användbarhet i befintliga lokaler dit allmänheten har tillträde och på befintliga allmänna platser undanröjs , kraven på tillgänglighet i i samband med nybyggnad och ändring av allmänna platser förtydligas. Tillgänglighetsfrågor bör prioriteras av och handikapporgani- sationernas samrådsmöjligheter i plan- och byggärenden ses över. Tillkännagivande: I proposition om tillgänglighet till offentliga lokaler och på allmänna platser överväga och analysera behovet av sanktions- möjligheter. Befintliga lokaler dit allmänheten har tillträde liksom den yttre miljön brister ofta i fråga om tillgänglighet. Det försvårar möjligheterna för per- soner med funktionshinder att välja bostad, att ta sig fram på gator och allmänna platser och att kunna delta i samhällslivet på lika villkor. har det skett vissa förbättringar i den offentliga miljön men takten i arbetet med att förbättra tillgängligheten behöver öka. I hand- lingsplanen förordar därför regeringen strategier för bättre tillgänglighet inom olika områden. När det gäller boendet måste det på olika platser i landet finnas ett sådant varierat utbud av bostäder att var och en i rimlig utsträckning kan välja bostad och bostadsort. Var och en skall också kunna bo kvar i sin invanda miljö även efter sjukdom och skada. Det är inte realistiskt eller ekonomiskt möjligt att på kort sikt anpassa alla bostäder så att personer med funktionshinder kan ta sig fram men en målsättning måste vara att flertalet bostäder på skall vara till- gängliga. Kraven på tillgänglighet och användbarhet i nyproduktion måste däremot upprätthållas. Tillgängligheten på allmänna platser har stor betydelse för valet av bostad men också för levnadsvillkoren i övrigt. Krav på att åtgärda enkla hinder i befintliga lokaler och på allmänna platser måste ställas. Men det bör även kunna medges undantag för mindre näringsidkare och miljöer där hänsyn måste tas till kulturhistoriska, miljömässiga eller konstnärliga värden. Kostnader kan hållas nere om hindren rivs i samband med andra planerade underhålls- och förbättringsarbeten. Tillgänglighet i samband med nybyggnad och ändring av allmänna platser måste däremot kunna krävas. Regeringen bedömer att en tioårsperiod är en lämplig tidsram att planera, samordna, prioritera och välja de mest kostnadseffektiva lös- ningarna för att avhjälpa enkelt åtgärdade hinder. Ökade krav på tillgänglighet och användbarhet i offentliga lokaler och på allmänna platser har beslutat om ändringar i (1987:10) som bland annat innebär att tydligare krav kan ställas på tillgänglighet när allmänna platser iordningställs och ändras. Förändringen innebär också att enkelt åtgärdade hinder mot tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga skall undanröjas i befintliga lokaler dit allmänheten har tillträde och på befintliga allmänna platser (prop. 2000/01:48, bet. 2000/01:BoU5, rskr. 2000/01:155). Bestämmelserna började gälla (SFS har bemyndigats att utfärda föreskrifter med mer preciserade krav om användbarhet i samband med att allmänna platser eller områden för andra anläggningar än byggnader ställs i ordning eller ändras. Detsamma gäller i fråga om att utfärda föreskrifter som innebär att enkelt avhjälpta hinder för tillgänglighet skall undanröjas i vissa befintliga Det gäller lokaler dit allmänheten har tillträde och allmänna Det kan vara åtgärder som till exempel skyltning och belysning, ta bort trösklar, skaffa ramper, utjämna mindre nivåskillnader, ändra utformning av trottoarkanter vid övergångsställen etcetera. Regeringen bedömer att enkelt åtgärdade hinder bör vara åtgärdade Information och samverkan när prioriterar har redovisat hur myndigheten definierar sin roll som sek- torsansvarig myndighet för att de nationella målen för handikappolitiken har också tagit fram förslag till etappmål som bereds i . sprider fortlöpande information för ökad tillgänglighet och användbarhet till kommunerna. made och efterfrågan på kunskap är därför stor. Information ges även vid branschorganisationers konferenser och vid fortbildning av personer som på olika sätt är involverade i plan- och byggprocessen. får informationsspridning, konferenser och medverkan i projekt ett stort utrymme när tillgänglighetsfrågor prioriteras. Här följer några exempel. anordnade en konferens om tillgänglig- heten Tillgängligt är hållbart på tillsammans med design och funktionshinder). ferensserien Stadsplanera i stället för trafikplanera och bebyggelse- Vikten av att ha med tillgänglighets- och användbarhetsfrågor vid all planering och allt byggande liksom vikten av helhetssyn har fått stort utrymme vid dessa konferenser. är en annan samarbetspartner. deltar i förbundets expertgrupp och referensgrupp för utarbetande av en handbok som skall bli ett stöd för kommunernas arbete med tillgänglig- hetsplaner En tillgänglig stad liksom i en referensgrupp till förbun-