prop · GP03100d11 · 2002-04-15 00:00:00 — Sammantaget förutses inflationen minska snabbt , då tillfälliga effekter successivt faller bort, för att sedan åter stiga och ligga på , mätt med såväl KPI som UND1X. Stärkt efterfrågan och ökat resursutnyttjande väntas ge en svag ökning av inflationen under loppet av 2003. Se tabell 8.1 och diagram 8.3. Skillnaden mellan KPI och UND1X beror främst på ökade räntekostnader för egnahem. HIKP, EU, årsgenomsnitt Källor: och . Inflationen enligt KPI har ökat från till . Även inflationen enligt UND1X har stigit kraftigt. uppgick den till , dvs. något mer än KPI. Skillnaden mellan de bägge inflationsmåtten beror till stor del på sänkningen av fastighetsskatten, som registreras i KPI . Bidraget till inflationen från huvudsakligen importerade varor och tjänster var vid inledningen av 2002 betydligt mindre än det var . Som framgår av diagram 8.1 svarade prisökningar på importerade varor och tjänster för den största delen av inflationen . Trots att inflationen har stigit kraftigt har bidraget från dessa varor och tjänster till inflationen minskat. Inflationsuppgången förklaras i stället till stor del av prisökningar på huvudsakligen inhemskt producerade varor och tjänster. Bidraget från priser på boende har också ökat, utom då sänkt fastighetsskatt och lägre ränteutgifter reducerat inflationsbidraget. Innan importprisutvecklingen kommenteras närmare skall några andra faktorer som kortsiktigt påverkat inflationen nämnas. Diagram 8.1 Olika komponenters bidrag till KPI-inflationen Inhemska tjänster exkl. boende (vikt ) Inhemska varor (vikt ) Importerade varor o. tjänster (vikt ) Anm.: Differensen mellan inflationskurvan och den översta grå ytan utgörs av bidraget från priser på boende (vikt inkl. skatt, ränteutgifter för egnahem och el). Detta bidrag var negativt . Källor: och . I de medelfristiga kalkylerna antas penningpolitiken anpassas så att inflationen närmast efter 2003 utvecklas i linje med inflationsmål, dvs. Tillfälliga faktorer påverkade inflationen 2001 Vid tolkningen av diagram 8.1 är det viktigt att notera att priserna på vissa varor och tjänster har påverkats dels av ett antal tillfälliga utbudsstörningar, dels av andra förhållanden av tillfällig karaktär. Det finns skäl att särbehandla sådana 1,00,50,0-0,52000 2001 2002 Anm.: Differensen mellan inflationskurvan och den översta grå ytan utgörs av bidraget från priser på boende (inkl. skatt och ränteutgifter för egnahem men exkl. el). Detta bidrag var negativt . Bidraget från importerade varor var tidvisnegativt under 2000 och 2001.Källor: och Finansdepartementet.Vid sidan av utbudsstörningarna finns även skäl att skilja ut effekterna av ränte- och skatteförändringar. Bostadräntorna har och början av 2002 haft små effekter på inflationen mätt med KPI. Under större delen av 2000 och 2001 bidrog de till att höja inflationen, efter att har dämpat inflationen. Som också nämnts har fastighetsskattens utveckling en negativ effekt på inflationen enligt KPI-måttet.Importpriserna väntas dämpa inflationenPriserna i importledet har ökat successivt . orsakades uppgången av att priserna på importerade råvaror steg till följd av det kraftigt stigande världsmarknadspriset på olja. har de stigande priserna på bearbetade importvaror utgjort den främsta orsaken till importprisökningen. Det sjunkande oljepriset har däremot verkat dämpande på de totala importpriserna. Kronförsvagningen bidrog starkt till de ökade priserna i importledet, och i takt med att kronan började stärkas bröts prisuppgången.Prognosen för oljeprisutvecklingen (se avsnitt 2) utgör, liksom tidigare, en källa till osäkerhet beträffande inflationsprognosen. Under förutsättning att situationen i inte utvecklas på ett sätt som dramatiskt påverkar råvarupriserna förväntas en relativt försiktig prisutveckling för olja. väntas kronan appreciera , och de totala3,02,52,01,5Olja, bensin, kött, grönsaker, frukt, el, teleInhemska tjänster exkl. boende o. teleInhemska varor exkl. grönsaker, frukt, köttImport exkl. olja, bensin, grönsaker, fruktInflation3,5Diagram 8.2 Olika komponenters bidrag till KPI-inflationen, alternativ indelningProcentenheter 2001/02:100 BILAGA 1 prishöjningar som har att göra med utbudsstörningar snarare än med efterfrågeläget i den svenska ekonomin (även om handelns möjlighet att övervältra prisökningarna på konsumenterna i hög grad är beroende av efterfrågeläget). Prishöjningar som beror på tillfälliga utbudsstörningar kan dock påverka inflationen varaktigt genom effekter på andra priser och på inflationsförväntningarna. Prisökningarna på kött var huvudsakligen en konsekvens av att utbudet begränsats till följd av djursjukdomar. Köttprisnivån har stabiliserats, och effekten av förra vårens prishöjningar väntas successivt falla bort ur inflationstalen . Detsamma gäller effekten av den nivåhöjning av elpriserna som delvis berodde på brist på vattenkraft. Grönsaks- och fruktprisernas bidrag till inflationen kan, mot bakgrund av det senaste årets utveckling, väntas avta snabbt för att sedan åter öka. En period med särskilt höga bensinpriser , på grund av kapacitetsbegränsningar, höjde tillfälligt inflationen. Vid sidan av de nu nämnda utbudsstörningarna kan nämnas att effekten av förra vårens teletaxehöjningar också väntas upphöra . Ett antal tillfälliga effekter väntas således falla ur tolvmånaderstalen , vilket sammantaget bidrar till att inflationen dämpas. I diagram 8.2 visas inflationsbidragen från samma grupper som i diagram 8.1, men med den skillnaden att alla varor och tjänster som enligt diskussionen i föregående stycke påverkats av tillfälliga effekter har förts över till en egen grupp i figuren. Denna indelning är grov och något godtycklig, och resultatet måste tolkas med försiktighet. De aktuella produkternas priser påverkades naturligtvis även av annat än de nämnda tillfälliga effekterna, och den valda grupperingen kan därför underskatta inflationstendenserna. Diagrammet indikerar ändå att ökade priser på importerade varor hade en viss betydelse för inflationsuppgången men att bidraget från inhemskt producerade varor och tjänster var större, och växte, . Den mycket hastiga inflationsuppgången kan alltså främst tillskrivas tillfälliga faktorer, men skedde också en långsammare men tydlig ökning av bidraget till inflationen från huvudsakligen inhemskt producerade varor och tjänster. importpriserna bedöms sjunka i motsvarande omfattning. Importerade varor utgör en stor del av varukorgen i KPI, varför importpriserna är väsentliga för konsumentprisernas utveckling. Det är dock svårt att bedöma vilket genomslag förändrade priser i importledet får på de svenska konsumentpriserna. Erfarenheterna från den senaste perioden av stigande importpriser tyder på ett relativt litet genomslag. En förklaring till detta kan vara att företagen sett kronförsvagningen, och de därigenom förändrade importpriserna, som tillfällig. Det finns risk för att den väntade importprisnedgången i motsvarande mån inte får fullt genomslag i konsumentpriserna eftersom importörerna har behov av att återställa de vinstmarginaler som försämrats då kronan försvagats. Se diskussionen om vinstmarginalerna nedan. Ökade boendekostnader förklarade av den totala inflationen . Den största delen av detta bidrag, , berodde på höjda elpriser. Hyrorna, som bl.a. ökade relativt kraftigt , stod för . Effekterna av fastighetsskatt och ränteutgifter har beskrivits ovan. väntas boendekostnaderna öka och under loppet av 2002 och 2003 bidra till inflationen . Hyrorna förutses öka med 20022003 och står tillsammans med ökade ränteutgifter för egnahem för de största bidragen till boendeprisökningen dessa år. Inflationsförväntningarna hos arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer ökade enligt de undersökningar som Prospera gör på uppdrag. Vid de senaste två undersökningstillfällena, , har de inte förändrats mycket och ligger mellan och på både ett och . Svaren på de frågor om inflationsförväntningar som ställs i (KI:s) undersökning av hushållens inköpsplaner (HIP) är svårtolkade, eftersom metodomläggningar försvårar historiska jämförelser. 2001/02:100 BILAGA 1 Det framgår dock att inflationsförväntningarna har sjunkit något . Inflationsförväntningarna har alltså ökat men varit relativt oförändrade . Som beskrivits i avsnitt 7 steg lönerna kraftigt i flera tjänstenäringar med nära anknytning till konsumentpriserna. Framför allt var löneglidningen stor inom dessa näringar. Löneutvecklingen återspeglar sannolikt, med viss fördröjning, den snabba ökning av resursutnyttjandet som skett i denna sektor . När det gäller denna del av ekonomin är det möjligt att tidigare prognoser har underskattat resursutnyttjandet, eller åtminstone de anpassningsproblem som kan följa av en mycket snabb sysselsättningsökning. är bristen på arbetskraft låg. Handeln förutser, enligt KI:s barometer, inget större behov av personalökningar . Arbetsmarknadsprognosen innebär att sysselsättningen fortsätter att minska under största delen av 2002 för att därefter förbättras kraftigt. I takt med att efterfrågan ökar förutses produktivitetstillväxten ta fart och bidra till att dämpa den inhemska inflationen under den senare delen av prognosperioden. Under innevarande och väntas därmed den inhemska arbetskraftskostnaden per producerad enhet öka i lägre takt än . De höga löneökningarna kan ge upphov till fördröjda effekter på konsumentpriserna under innevarande år, men antas lönerna öka . Efter att importpriserna har ökat , och både lönekostnader och vissa andra omkostnader har stigit , bedöms handeln ha ett behov av att höja sina marginaler . Kedjeeffekter av redan inträffade prisökningar på insatsvaror som t.ex. transporttjänster, energi och försäkringar kan ytterligare öka producenternas kostnader. Den väntade kostnadsutvecklingen i övrigt , framför allt den väntade nedgången i importpriserna, förutses ge ett visst utrymme för höjda handelsmarginaler. 2001/02:100 BILAGA 1 nom höjda konsumentpriser försvåras av den alltjämt dämpade inhemska efterfrågan. I takt med att konjunkturen förbättras väntas dock dessa möjligheter stärkas. Inflationsprognosen bygger på att handelns marginaler förutses öka både och, framför allt, . Mot bakgrund av den väntade förstärkningen i efterfrågan, och den redan i utgångsläget relativt goda situationen på arbetsmarknaden, finns risk för att bidraget blir större än beräknat. Detta utgör ett osäkerhetsmoment i prognosen. Prisutvecklingen på flera varor och tjänster har sannolikt dämpats av avregleringar och ökad konkurrens. av pågående avregleringar kan därmed den uppmätta inflationen vara tillfälligt låg. När anpassningen till nya strukturella förhållanden på marknaden är färdig, kan priserna på dessa varor och tjänster förväntas stiga i mer normal takt varvid de upphör att dämpa inflationen. En faktor som troligen har verkat återhållande på inflationen är att företagen under kunnat utnyttja minskande kapitalkostnader för att balansera andra kostnadsökningar. När ränteutgifterna inte längre minskar, ökar företagens behov av att återta pressade marginaler genom att övervältra prishöjningar till konsumentledet. -0,5 -1,0 Källor: och . 9Hushållens ekonomi och konsumtionsutgifter Trots vikande sysselsättning ökar hushållens reala disponibla inkomster mycket kraftigt . Skattesänkningar och reformer ger stora bidrag till inkomstökningen. väntas ökningstakten bli måttlig. Hushållens starka inkomstutveckling, fortsatt goda förmögenhetsställning och stärkta tillförsikt väntas ge en god tillväxt i hushållens konsumtionsutgifter . Enligt preliminära nationalräkenskaper steg hushållens reala disponibla inkomster , vilket är en något högre ökningstakt än 2000. En god sysselsättningsutveckling samt relativt höga löneökningar bidrog till en stark ökning av hushållens löneinkomster, som realt steg före skatt och gav ett bidrag till de reala disponibla inkomsterna på . Offentliga transfereringar steg med sammanlagt realt, vilket gav ett bidrag till disponibelinkomstökningen . Den fallande arbetslösheten gjorde att utbetalningar från a-kassan sjönk. steg sjuktalen och därmed utbetalningarna från sjukförsäkringen. Höjda barnbidrag fr.o.m. och det nya studiemedelssystemet som infördes bidrog till den goda inkomsturvecklingen Tabell 9.1 Hushållens reala disponibla inkomster och konsumtionsutveckling 1 Hushållens sparande i förhållande till disponibel inkomst. Exklusive sparande i avtalspensioner. Anm.: Samtliga variabler är deflaterade med implicitprisindex (IPI) för hushållens konsumtionsutgifter. Källor: och . 2001/02:100 BILAGA 1 Trots att hushållens direkta skatter sänktes med steg hushållens skatteinbetalningar. Detta beror framför allt på att hushållen betalade in skatter på stora reavinster gjorda 2000. Skattesänkningarna bestod av det andra steget i kompensationen för de allmänna pensionsavgifterna, en höjning av den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt samt en höjning av grundavdraget. Tabell 9.2 Bidrag till ökningen av hushållens reala Real disponibel inkomst, Nominell disponibel inkomst, 1 Implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. Årlig procentuell förändring. Anm.: Real disponibel inkomst är deflaterad med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. Källor: och . väntas hushållens reala inkomster stiga med . En så pass kraftig ökning av hushållens reala inkomster har endast inträffat ett fåtal gånger . Den svaga sysselsättningsutvecklingen samt en dämpning av löneökningstakten gör att hushållens löneinkomster växer långsammare än . Den reala tillväxten väntas bli , vilket ger ett bidrag på till tillväxten av realinkomsterna före skatt. Offentliga transfereringar väntas stiga realt med . En fortsatt negativ utveckling inom ohälsoområdet och det nya studiemedelssystemet som infördes gör att transfereringsinkomsterna ökar. Ytterligare reformer som påverkar realinkomsterna positivt är bl.a. reformer inom arbetsskadeförsäkringen och höjt garantibelopp inom föräldraförsäkringen. Införandet av maxtaxan inom barnomsorgen bidrar till ökningen av de reala disponibla inkomsterna genom lägre avgifter. Hushållens skattebetalningar faller kraftigt . De direkta skatterna har sänkts med och omfattar tredje steget i kompensationen för de allmänna pensionsavgifterna, skattelättnader för pensionärer, skattere- 2001/02:100 BILAGA 1 duktion för fackföreningsavgifter, höjt grundavdrag och höjda fribelopp i förmögenhetsbeskattningen. Den kraftiga nedgången i hushållens skatter förklaras inte bara av skattesänkningar, utan även av att skatterna i redovisningen inte är fullständigt periodiserade till rätt inkomstår. Disponibelinkomstens underliggande utveckling redovisas i tabell 9.3. väntas hushållens disponibla inkomster stiga i en mer måttlig takt, realt. stiger de offentliga transfereringarna relativt snabbt då det särskilda grundavdraget för pensionärer ersätts med en beskattad garantipension. Nettoeffekten på hushållens inkomster är noll då en motsvarande ökning sker av hushållens skatter. Den underliggande utvecklingen 20012004 redovisade utvecklingen av de disponibla inkomsterna och är effekten den motsatta. Reavinster ingår inte i hushållens inkomster i nationalräkenskapernas redovisning. Skatter på reavinster minskar däremot hushållens inkomster. Skatter på reavinster beräknas minska med ca 12 miljarder och väntas vara ungefär oförändrade , vilket ger en positiv effekt på den redovisade utvecklingen och en neutral effekt 2002. Ett stort antal utgiftsreformer och skattesänkningar har genomförts och kommer att genomföras och bidrar till den redovisade utvecklingen av hushållens disponibla inkomster. Av tabell 9.3 framgår att den underliggande utvecklingen följer samma mönster som sysselsättningen. Utvecklingen är t.ex. svag då sysselsättningen faller. Den redovisade inkomstökningen påverkas av ett antal tillfälliga faktorer. Förutom ökade löneinkomster, skattesänkningar och andra reformer, påverkar även variationer i hushållens reavinstskatter och periodisering av skatteinbetalningarna den redovisade utvecklingen. Tabell 9.3 Den underliggande realinkomstutvecklingen 20012004 Bidrag till förändringen, procentenheter. Sysselsättning, arbetade timmar Källor: och . I nationalräkenskaperna är skatterna inte fullständigt periodiserade till rätt inkomstår. Skillnaden mellan periodiserade skatter och skatter i nationalräkenskaperna beror främst på variationer i skatter på reavinster mellan åren. Skatten på reavinster bokförs i nationalräkenskaperna först året efter det att skattskyldigheten uppkommer. dämpades hushållens konsumtionsutveckling påtagligt jämfört med de föregående årens höga tillväxt. väntas dock gynnsamma förutsättningar i form av kraftigt ökade disponibla inkomster, en i utgångsläget god förmögenhetsställning och en stärkt tillförsikt stimulera hushållens konsumtion. Konsumtionstillväxten prognoseras till och . Diagram 9.2 Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter Miljarder kronor, fasta priser referensår 2000 Anm.: Uppgifterna avser hushållssektorn exklusive . Källor: och . Enligt de preliminära nationalräkenskaperna utvecklades konsumtionen svagt , i synnerhet . centralbyråns (SCB:s) säsongrensade statistik minskade till och med konsumtionen jämfört med närmast föregående kvartal. Mätt som årsgenomsnitt ökade hushållens konsumtionsutgifter med . För att kunna bedöma konsumtionsutvecklingen den närmaste framtiden är det angeläget att närmare undersöka de olika komponenterna i hushållens samlade konsumtionsutgifter. Av- mattningen syns i flera komponenter och det är svårt att särskilja enstaka och tillfälliga effekter som kan förklara det svaga utfallet. Den tydligaste dämpningen har skett i de varor som också traditionellt uppvisar störst cyklisk variation. Konsumtionen av varaktiga varor var lägre än innan, vilket till stor del beror på att bilkonsumtionen föll med . Varaktiga varor, exklusive bilar, ökade däremot med i genomsnitt. Konsumtionen av icke varaktiga varor, där livsmedel utgör , är mindre cyklisk och steg med , vilket är den högsta tillväxten som noterats . Den genomsnittliga årliga tillväxten för icke varaktiga varor uppgår endast till . Tjänstekonsumtionen utvecklades svagt 2001, i synnerhet . Bland annat minskade hushållens konsumtion av finansiella tjänster, vilket kan förklaras av den negativa börsutvecklingen. Vidare sjönk utgifterna för charterresor påtagligt . Den totala tjänstekonsumtionen, exklusive boende, ökade 2001 jämfört med , men årstakten för uppgick endast till . För att beräkna svenska hushålls totala konsumtionsutgifter gör nationalräkenskaperna en uppskattning av svenska hushålls konsumtion i utlandet. minskade denna konsumtion med , vilket drog ned hushållens totala konsumtionsutgifter . I denna post ingår bl.a. hushållens direktimport av personbilar som minskade påtagligt. Pa- rallellt med att svenska hushålls konsumtion i utlandet minskade ökade utländska turisters konsumtion i . Sannolikt är denna utveckling delvis en effekt av fjolårets svaga kronkurs. finns endast ett fåtal indikatorer på hur konsumtionen har utvecklats. Omsättningen i detaljhandeln har varit relativt svag under inledningen av året. 2001/02:100 BILAGA 1 lens inregistreringar av personbilar, som nådde sin lägsta notering , har ökat . (KI:s) barometer för mars visar att optimismen är förhållandevis stor inom motorfordons- och sällanköpsvaruhandeln, i synnerhet på ett halvårs sikt. Hushållens ekonomiska situation var på flera sätt fördelaktig . De reala disponibla inkomsterna ökade , sysselsättningen låg på en hög nivå, den samlade förmögenhetsställningen var, trots börsnedgången, god, ränteläget var lågt och de offentliga finanserna uppvisade överskott. Det mycket svaga utfallet var därför i viss mån förvånande. Konsumtionsutvecklingen bör ses mot bakgrund av föregående års utomordentligt höga tillväxttal. uppgick konsumtionstillväxten i genomsnitt till vilket är betydligt högre än den trendmässiga utvecklingen . Även om konsumtionstillväxten var låg så var nivån på hushållens konsumtion hög, vilket bl.a. återspeglas i en låg sparkvot. Inte desto mindre har tillväxttakten bromsats upp tydligt . Två troliga förklaringar till avmattningen av konsumtionstillväxten diskuteras nedan: hushållens minskade aktietillgångar och hushållens mer pessimistiska bild av den framtida ekonomiska utvecklingen. De två omständigheterna är säkerligen i stor utsträckning beroende av varandra. Hushållens förmögenhetsställning fortsatt stark Hushållens finansiella nettoförmögenhet kulminerade . har nettoförmögenheten successivt minskat, framför allt beroende på minskade aktievärden och fortsatt ökad skuldsättning. uppgick hushållens finansiella nettoförmögenhet till . Trots den svaga börsutvecklingen under föregående år minskade hushållens totala finansiella tillgångar endast med . Det har emellertid skett en omfördelning mellan hushållens olika tillgångsslag, vilket kan ha dämpat konsumtionen. Värdet av aktier och fondandelar, vilka kan betraktas som relativt likvida tillgångar, minskade med . Det tillgångsslag som framför allt bidrog positivt till 2001/02:100 BILAGA 1 hushållens samlade förmögenhetsutveckling var individuellt försäkringssparande vilket ökade med . De senare tillgångarna är mindre likvida och kan därför i mindre utsträckning ha en direkt effekt på hushållens konsumtion. Tabell 9.4 Hushållens finansiella förmögenhet Värde vid respektive års slut, miljarder kronor, löpande priser 1 Exklusive kollektiva försäkringar, bostadsrättsandelar och posten Övriga finansiella tillgångar som ingår i finansräkenskaperna. Källa: (finansräkenskaperna och sparbarometern). Hushållens skuldsättning fortsatte att öka påtagligt vilket medförde att hushållens finansiella nettoförmögenhet minskade med ca , motsvarande . Diagram 9.3 Hushållens bruttoskuld och reala förmögenhet i förhållande till disponibel inkomst Anm.: Värdet på real förmögenhet är en uppskattning. Källor: och . Skuldkvoten, dvs. finansiella skulder i förhållande till disponibel inkomst, har ökat och uppgick föregående år till (se diagram 9.3). Då lejonparten av hushållens skuldstock utgörs av bostadslån kan skuldökningen till viss del förklaras av stigande småhus- och bostadsrättspriser. Av diagram 9.3 framgår att hushållens reala förmögenhet, här definierad som marknadsvärdet av småhus och bostadsrätter, ökat mycket även om prisökningstakten bromsades upp . Sammantaget får därför hushållens totala förmögenhetsställning fortfarande betraktas som god. som hushållens finansiella nettoställning försämrades försvagades förväntningarna om den framtida ekonomiska utvecklingen och 2001. Allt fler hushåll förutsåg, enligt KI:s undersökning beträffande hushållens inköpsplaner (HIP), på en sämre makroekonomisk utveckling och stigande arbetslöshet. Troligtvis påverkades förväntningsbilden av den dämpade utvecklingen på arbetsmarknaden . Även om sysselsättningen mätt som årsgenomsnitt ökade med 2001 var utvecklingen under loppet av året relativt svag (se avsnitt 6). Dessutom ökade antalet varsel om uppsägningar, vilket ytterligare kan ha dämpat framtidsförväntningarna. Även tilltron till den egna ekonomin dämpades, fast betydligt mindre. trodde fler hushåll på en bättre utveckling än på en sämre. Av diagram 9.4 framgår att hushållens sammanvägda tillförsiktsindikator (CCI) minskade kraftigt främst men även under fjolåret.4 har dock hushållens tillförsikt inför den framtida ekonomiska utvecklingen återigen börjat tillta, och bedöms stärkas ytterligare i takt med att konjunkturen tar fart. Diagram 9.4 Hushållens tillförsiktsindikator (CCI) Anm.: Serien är bruten . 2000 och 2002 på grund av metodomläggningar. Källor: och . 4 Hushållens tillförsiktsindikator (CCI) är en sammanvägning av svaren på ett antal frågor, rörande bl.a. utsikterna för svensk och egen ekonomi, från undersökningen av hushållens inköpsplaner (HIP). Efter föregående års svaga konsumtionsutveckling bedöms konsumtionen utvecklas starkt . Flera skäl talar för detta.