prop · GP03101 · 2002-04-12 00:00:00 — Det består av ett enda anslag 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter inom utgiftsområdet 8 Invandrare och flyktingar. I tabell 4.28 jämförs utfallet med anvisat i statsbudgeten och totalt anvisat. Skillnaderna kommenteras i avsnitt 4.3.1 4.3.27. I tabellerna redovisas utfallet per politikområde inom respektive utgiftsområde (se även bilaga 7). Tabell 4.28 Statsbudgetens utgifter fördelade på politikområden PO 01 Effektiv statsförvaltning PO 02 Finansiella system och tillsyn PO 03 Skatt, tull och exekution PO 05 Utrikes- och säkerhetspolitik PO 07 Skydd mot olyckor PO 08 Internationellt utvecklingssamarbete PO 09 Samarbete med PO 13 Hälso- och sjukvårdspolitik PO 19 Ersättning vid arbetsoförmåga PO 20 Ekonomisk äldrepolitik PO 21 Ekonomisk familjepolitik PO 32 Regional samhällsorganisation PO 37 IT, tele och post PO 39 Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa statsbudgetens utgifter m.m. I nästa avsnitt redovisas utfallet per utgifts- område och de större skillnaderna mot stats- budgeten på anslagsnivå. Tabellerna visar utfallet per politikområde inom respektive utgifts- område. I vissa fall kommenteras skillnaderna mot tilldelade medel. Med tilldelade medel avses summan av ingående reservationer och ramöver- föringsbelopp, anvisade medel på stats- och tilläggsbudget, medgivna överskridanden samt indragningar. Dessutom redovisas Riksgälds- kontorets nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen, som ingår på statsbudgetens utgiftssida. I bilaga 7 redovisas en specifikation av utfallet för samtliga anslag på statsbudgeten samt skillnader bl.a. jämfört med statsbudgeten. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Demo- krati samt delar av politikområdena Mediepolitik och Samepolitik. Vidare ingår även anslagen 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten, 90:2 ledamöter och partier m.m., 90:3 förvaltningskostnader, 90:4 ombuds- män, justitieombudsmännen, 90:5 m.m., 90:6 Stöd till politiska partier, i utgiftsområdet. Tabell 4.29 UO 1 1) Avser anslaget F1 Samarbete och utveckling inom . Utfallet uppgick till och var därmed (1,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. De högre utgifterna hänför sig i huvudsak till ett anslag, äldreanslaget från F1 Samarbete och utveckling inom (den s.k. Östersjömiljarden) där förbrukningen finansierades med av reservationer . Utfallet för anslaget 27:2 Presstöd blev däremot, till följd av tidningen nedläggning, lägre än anvisat i statsbudgeten. 4.3.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområdet omfattar politikområdena Effektiv statsförvaltning samt Finansiella system och tillsyn. Här ingår ett antal centrala myndigheter, bl.a. , Eko- nomistyrningsverket, Statskontoret, , , Riksgälds- kontoret, Kammarkollegiet och Finansinspek- tionen. Vidare ingår under Övrig verksamhet anslaget 90:1 revisorer. Tabell 4.30 UO 2 Samhällsekonomi och förvaltning Utfallet uppgick till och var därmed (62,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. De högre utgifterna hänför sig i huvudsak till tidigarelagda avsättningar från anslag till garantireserver i avseende s.k. äldre garantier. Från anslagen 2:8 Kapitalhöjning i Nordiska investeringsbanken och 2:10 Avsättning för garantiverksamhet har respektive avsatts enligt den nya garantimodellen. Detta har finansierats med medel på tilläggsbudget. Avsättningen från det sistnämnda anslaget avser främst (). 4.3.3Utgiftsområde 3 och uppbörd Utgiftsområdet omfattar politikområdet Skatt, tull och exekution. Tabell 4.31 UO 3 och uppbörd Skatt, tull och Utfallet uppgick till och blev därmed (3,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. De högre utgifterna kan till största delen förklaras av att utfallet för anslag 3:2 Skattemyndigheterna blev högre än anvisat i statsbudgeten. Det högre utfallet beror på att skattemyndigheterna har genomfört en satsning på ökad skattekontroll. För att kunna genomföra denna satsning har nyrekryteringarna ökat vilket lett till högre utgifter. En annan bidragande orsak är att utvecklingen av IT-baserade lösningar inom skatteområdet medfört högre utgifter än budge- terat. För att finansiera utgifterna har en del av anslagskrediten tagits i anspråk. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Rätts- väsendet. Här ingår polisväsendet, åklagar- väsendet, domstolsväsendet, kriminalvården och rättshjälpen. I utgiftsområdet ingår även krono- fogdemyndigheterna som tillhör politikområdet Skatt, tull och exekution. Tabell 4.32 UO 4 Rättsväsendet Skatt, tull och Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. De högre utgifterna jämfört med stats- budgeten hänför sig i huvudsak till anslaget 4:1 vars utfall blev högre än anvisat i statsbudgeten. Anslaget tillfördes på tilläggsbudget för att undvika överskridande. Utfallet för anslaget 4:12 Rättshjälpskostnader m.m. blev högre än anvisat i statbudgeten. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik. Tabell 4.33 UO 5 och internationell samverkan Utfallet uppgick till och var därmed (3,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. De anslag som står för de största skillnaderna är 5:1 vars utfall blev högre än statsbudgeten och 5:4 Bidrag till vissa internationella organisationer vars utfall blev högre än statsbudgeten. Orsakerna till det senare an- slagets ökade utgifter är fler och dyrare freds- främjande operationer än vad som ursprungligen beräknats. Att operationerna blev dyrare än be- räknat kan delvis förklaras av den svaga kronan. De högre utgifterna för utrikesförvaltningen förklaras främst av högre utgifter än beräknat för EU-ordförandeskapet, inträdet i det operativa samt omvandlingar och omorganisationer av utlandsmyndigheter. Utgiftsområdet omfattar politikområdet För- svarspolitik och politikområdet Skydd mot olyckor. Politikområdet Försvarspolitik består av det militära försvaret och det civila försvaret. Politikområdet Skydd mot olyckor omfattar förebyggande, konsekvensbegränsande och skadeavhjälpande åtgärder avseende olyckor. Tabell 4.34 UO 6 Totalförsvar Utfallet uppgick till och var därmed (3,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 6:3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling blev lägre än vad som anvisades i statsbudgeten bl.a. beroende på förseningar av materielleveranser från såväl Försvarets materiel- verk som försvarsindustrin. Förseningarna beror i huvudsak på Försvarsmaktens omprioriteringar med anledning av pågående strukturförändringar samt kapacitetsbrist inom Försvarets materiel- verk. Utfallet för anslaget 6:1 Förbands- verksamhet och beredskap m.m. blev däremot högre än beräknat i stats- budgeten. Främst beror detta på att takten i om- struktureringen har varit lägre än planerat. Bland annat har avvecklingen av civil personal inte genomförts som förutsattes. Utfallet för anslaget 6:10 Funktionen telekommunikationer m.m. blev lägre än anvisat i statsbudgeten. En orsak är att införandet av ett abonnentprioriteringssystem senarelagts med hänsyn till den tekniska utvecklingen. Därutöver har planerade nätåtgärder senarelagts då de måste samordnas med den pågående bredbandsut- byggnaden. 4.3.7Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområdet omfattar politikområdena Inter- nationellt utvecklingssamarbete och Samarbete med . Tabell 4.35 UO 7 Internationellt bistånd Utfallet uppgick till och var därmed (13,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden kan till största delen hänföras till anslaget 8:1 Biståndsverksamhet vars utfall blev högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Detta beror på att reservationsmedel utnyttjats. Även för anslaget 9:1 Samarbete med förklaras det högre utfallet () av utnyttjande av reserva- tionsmedel. Tabell 4.36 Utfallet för biståndet 1997-2001 Redovisning av utfallet för biståndet Biståndsramens storlek bestäms utifrån den procentsats (procent av bruttonationalin- komsten) som beslutat om för varje enskilt år. Vid beräkningen av biståndsramen i budgetpropositionen används den senaste BNI- prognosen varför ramens storlek kan förändras mellan vårpropositionen och budgetpropo- sitionen samt mellan åren. Det totala svenska biståndet rapporteras till bistånds- kommitté DAC (). DAC ansvarar för att sammanställa medlemsländernas biståndsstatistik. Rappor- teringen till DAC görs efter avslutat budgetår. I rapporteringen ingår samtliga kost- nader, inklusive avräkningar, som kan klassificeras som bistånd enligt DAC:s defini- tioner. Vid rapporteringstillfället används senast tillgängliga BNI-prognos. Nedan redovisas DAC-rapporteringen . Utfallet är preliminärt. Det slutliga utfallet redovisas i budget- propositionen . procent av BNI 2) 1)Utfallet innehåller samtliga kostnader, inklusive avräkningarna såsom de budgeterats i budgetpropositionen, som kan klassificeras som bistånd enligt DAC. 2)Den senaste prognosen för BNI används vid rapporteringstillfället till DAC 4.3.8Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Utgiftsområdet omfattar politikområdena Migrationspolitik, Integrationspolitik, Storstads- politik och Minoritetspolitik. Tabell 4.37 UO 8 Invandrare och flyktingar Utfallet uppgick till och var därmed (6,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden mellan utfall och statsbudget hänför sig främst till anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande vars utfall blev högre än anvisat i statsbudgeten. Det beror på att antalet asylsökande i mottagandesystemet blev betydligt högre än vad som beräknats i statsbudgeten. Det har framför allt varit en markant ökning av asylsökande irakier, pale- stinier, kosovoalbaner och bosnier. Inträdet som operativ medlem i har lett till ett ökat antal asylsökande. Många av dessa ansökningar är svårbedömda vilket har medfört förlängda handläggningstider och en successiv ökning av antalet asylsökande i mottagande- systemet. Anslaget har anvisats på tilläggsbudget. Detta räckte dock inte till för att täcka de ökade utgifterna. Regeringen har därför beslutat om ett medgivet över- skridande på . Utfallet för anslag 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande blev lägre än statsbudgeten beroende på att antalet mottagna flyktingar i kommunerna blev lägre än väntat. Utfallet för anslag 11:1 Utvecklings- insatser i storstadsregionerna blev lägre än statsbudgeten. Det beror främst på vissa eftersläpningar i verksamheten. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområdet omfattar politikområdena Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsopolitik, Barnpolitik, Handikappolitik, Äldrepolitik och Socialtjänstpolitik. Utgiftsområdet omfattar även anslaget 26:1 för arbetsliv och socialvetenskap: Förvaltning samt anslaget 26:2 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning, vilka ingår i politik- området Forskningspolitik. Tabell 4.38 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utfallet uppgick till och var därmed (0,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. De ökade utgifterna inom utgiftsområdet hänför sig främst till anslaget 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånen. Utfallet blev högre än anvisade medel i statsbudgeten. slöts avtal om statens ersättning till landstingen för läkemedelsförmånens kostnader bl.a. avseende 2001. För att täcka utbetalningarna tilldelades anslaget på tilläggsbudget. Utgifterna för anslaget 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning uppgick till , vilket var lägre än anvisade medel i statsbudgeten. En orsak till detta var svårigheterna att rekrytera assistenter. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ersätt- ning vid arbetsoförmåga. Tabell 4.39 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utfallet uppgick till och var därmed (5,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det är emellertid lägre än vad som anvisades sammanlagt i statsbudget och tilläggsbudget. Skillnaden mellan utfall och statsbudget hänför sig främst till anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Utgifterna på detta anslag uppgick till , vilket är (11,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. ökade sjukfrånvaron mer än vad som beräknades i statsbudgeten. Till följd därav anvisade ytterligare på tilläggsbudget. Tabell 4.40 Antal ersatta sjukdagar, ersättning per dag 1997-2001 Antal ersatta nettodagar, miljoner dagar Genomsnittlig ersättning, kronor/dag 1) Sjukpenningperioden var t.o.m. , . Utgifterna för sjukpenning beror på antal ersatta nettosjukdagar och genomsnittlig ersättning per dag. Nettosjukdagar avser , t.ex. blir en heldag. Dagar med sjuklön, som arbetsgivaren betalar , ingår inte. Antalet ersatta netto- sjukdagar uppgick till 88,2 miljoner dagar. Det är ca 11,9 miljoner (15,) fler dagar än 2000. De ökade utgifterna för sjukpenning beror främst på det ökande antalet ersatta sjukdagar, men även på den ökade genom- snittliga ersättningen per dag. En bidragande orsak till att antalet sjukdagar har ökat kan vara det förbättrade läget på arbetsmarknaden. Detta har medfört att antalet personer som omfattas av sjukförsäkringen ökat. I tabell 4.40 redovisas även antalet ersatta nettodagar och genomsnittlig ersättning fördelat på kvinnor och män. svarade kvinnorna för av det totala antalet ersatta nettodagar. Den genomsnittliga ersättningen 2001 var per dag för kvinnor och för män. Utgifterna för anslaget 19:2 Förtidspensioner uppgick till , vilket är högre än anvisat i statsbudgeten. De högre utgifterna beror till största delen på att fler personer än beräknat har gått över från sjukskrivning till förtidspension. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar politikområdet Eko- nomisk äldrepolitik. I detta ingår Ålders- pensioner, Efterlevandepensioner till vuxna, Bostadstillägg till pensionärer och Delpension. Tabell 4.41 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna på anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer blev högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Nya nivåer för boendekostnadstak infördes som boendekostnadsgolvet togs bort, vilket har medfört att utgifterna ökade mer än beräknat. Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ekonomiskt familjepolitik utom bostadsbidrag som tillhör utgiftsområde 18. De största anslagen är Allmänna barnbidrag och Föräldra- försäkring. Tabell 4.42 UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utfallet uppgick till och var därmed (1,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna på anslaget 21:1 Allmänna barn- bidrag blev (0,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det beror på att antalet barn med barnbidrag varit något fler än vad som beräknats. medförde att utgifterna på anslaget 21:2 Föräldraförsäkring blev (1,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Anslaget finansierar föräldraför- säkringen i form av föräldrapenning, tillfällig för- äldrapenning och havandeskapspenning. Män- nens andel av de utbetalda dagarna i föräldra- penningen har ökat något . var männens andel och uppgick . Tabell 4.43 Föräldrapenningen 1996-2001 Utgiftsområdet omfattar politikområdet Arbetsmarknadspolitik. I detta ingår främst bidrag till arbetslöshetsersättning och utgifter för arbetsmarknadspolitiska program. Vidare ingår bl.a. Europeiska socialfonden och bidrag till Samhall AB:s verksamhet. Utgiftsområdets namn har ändrats från Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet till Arbetsmarknad. Förändringen innebär att anslag från utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, verksamhets- område Arbetsmarknad, nu överförts till utgiftsområde 13. Tabell 4.44 UO 13 Arbetsmarknad Utfallet uppgick till och var därmed () lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. De lägre utgifterna hänför sig främst till anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd, vars utfall blev lägre än vad som anvisades i stats- budgeten. Beräkningen i statsbudgeten baserade sig på att den genomsnittliga arbetslösheten för året skulle uppgå till medan utfallet preliminärt blev . Det finns dock andra faktorer än genomsnittlig arbetslöshet som påverkar beräkningen av utgifterna under anslaget, exempelvis genomsnittlig dagpenning och antal ersatta dagar. En annan faktor är att personer som räknas som sysselsatta i arbetskraftundersökningar () ändå kan uppbära arbetslöshetsersättning. Exempelvis gäller detta deltidsarbetslösa och tillfälligt anställda. När det gäller aktivitetsstödet gjorde regeringen bedömningen att behovet av konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program var lägre än vad som beräknades i statsbudgeten och en indragning av anslagsmedel om gjordes därför i tilläggs- budgeten. Utgifterna under anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader blev lägre än vad som anvisades i statsbudgeten utifrån regeringens bedömning om ett mindre behov av program- platser. Även här har antalet deltagare blivit lägre än vad som beräknats. En indragning av anslags- medel om gjordes därför i tilläggsbudgeten. Utfallet för anslaget 22:7 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006 blev lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Detta beror på att program- beslutet för Mål 3-området togs senare än väntat och att det tar i början av programperioden innan utbetalningarna sker. För anslaget 22:12 Bidrag till lönegaranti- ersättningar blev utfallet högre än vad som anvisats i statsbudgeten. Detta beror bl.a. på att antalet konkurser har varit högre än vad som antogs i statsbudgeten. Ytterligare har anvisats på tilläggsbudget. Regeringen har även medgivit ett överskridande av anslaget med . Utgiftsområdet omfattar politikområdena Arbetslivspolitik, Jämställdhetspolitik och del av Effektiv statsförvaltning. Inom utgiftsområdet agerar bl.a. , och . Utgiftsområdets namn har ändrats från Arbetsmarknad och arbetsliv till Arbetsliv. Förändringen innebär att anslagen under verksamhetsområde Arbetsmarknad nu överförts till utgiftsområde 13. Tabell 4.45 UO 14 Arbetsliv Utfallet uppgick till och var därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden hänför sig främst till anslaget 1:2 Statliga tjänstepensioner m.m. där utfallet blev lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. En förklaring till detta är att reg- leringen mellan kyrkans försäkringsförening och staten inte slutfördes . Utgiftsområdet omfattar delar av politikområdet Utbildningspolitik. Området innehåller utgifter för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier. Inom området anslås medel för dels studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg m.m. och extra tillägg för studerande inom främst gymnasieskolan, dels studiemedel i form av studiebidrag, dels medel för räntesubventioner och avskrivning av studielån. Medel anslås även för olika former av vuxenstudiestöd samt bidrag för studiesociala ändamål. Tabell 4.46 UO 15 Studiestöd Utfallet uppgick till och var därmed (11,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden mellan utfallet och anvisade medel i statsbudgeten hänför sig främst till anslaget 25:2 Studiemedel m.m. vars utfall blev lägre än vad som anvisades i stats- budgeten. Det lägre utfallet förklaras främst av ett mindre antal studerande med studiemedel än beräknat. Utfallet beror på flera faktorer, bl.a. det gynnsamma arbetsmarknadsläget. infördes ett nytt, enhetligt studiestöd. Det innebär bl.a. att nya studerande, som tidigare skulle ha beviljats särskilt vuxenstudiestöd (SVUX) eller särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA), i stället beviljas studiemedel. Vuxenstudiestöden, SVUX och SVUXA, ges numera endast till studerande som påbörjat utbildningen före och stödet ges som längst fram till . Det särskilda utbildningsbidraget lämnas t.o.m. utgången av 2002. ökade antalet studerande med studiemedel med 13 746 personer. Inkluderar man studerande med vuxenstudiestöd minskade dock det totala antalet personer med studiemedel eller vuxenstudiestöd med 25 970 personer jämfört med . Av de totalt 532 524 personer som erhöll studiemedel eller vuxen- studiestöd var kvinnor. Utbetalade studiemedel framgår av tabell 4.48. höjdes bidragsdelen från till av totalbeloppet. Dessutom introducerades en högre bidragsandel, , för personer som studerar på komvux. I utbetalda studielån ingår tilläggslån . Tabell 4.47 Antal studerande med studiemedel Tabell 4.48 Utbetalade studiemedel 1)Exkl. statlig ålderspensionsavgift För anslaget 25:4 Vuxenstudiestöd m.m. blev utfallet lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Skillnaden förklaras främst av ett lägre antal studerande med särskilt utbildningsbidrag på grund av sysselsättnings- läget. Antal studerande med vuxenstudiestöd framgår av tabell 4.49. var kvinnor av det totala antalet studerande med vuxenstudiestöd. Tabell 4.49 Antal studerande med vuxenstudiestöd 1998- 2001 Utfallet för anslaget 25:3 Studiemedelsräntor m.m. blev lägre än vad som anvisats. Detta beror främst på ett färre antal avskrivningar av vuxenstudiestöd än väntat. Utgiftsområdet omfattar stora delar av politik- områdena Utbildningspolitik och Forsknings- politik samt del av politikområdet Storstads- politik. Utgiftsområdet avser förskoleverk- samhet, skolbarns omsorg och skola, vuxen- utbildning, kvalificerad yrkesutbildning, hög- skoleutbildning och forskning samt centrala myndigheter inom område. Tabell 4.50 UO 16 Utbildning och universitetsforskning Utfallet uppgick till och var därmed (4,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. De största skillnaderna återfinns under politikområdet Utbildningspolitik, som svarar för av utgiftsområdets utgifter. Utfallet för detta politikområde blev lägre än anvisade medel i statsbudgeten och skillnaderna återfinns under ett flertal anslag. Den enskilt största skillnaden hänför sig till anslaget 25:73 Universitets och högskolors för de statliga avtalsför- säkringarna, vars utfall blev lägre än beräknat beroende på lägre . Övergången som har skett från schablonmässigt till försäkringsmässigt beräknade slutjusterades i tilläggsbudgeten för att dessa skulle bli kostnadsneutrala för myndigheterna. Justeringen avser avvikelser från kostnads- neutralitet . Anslaget minskades till följd därav med i tilläggs- budgeten. Utfallet för anslaget 25:10 Maxtaxa i barnomsorgen m.m. blev lägre än anvisade medel i statsbudgeten. blev kommunerna skyldiga att erbjuda plats i förskoleverksamhet för barn med arbetslösa föräldrar. Kommunerna kompen- serades genom en ökning av det generella statsbidraget. För att finansiera detta minskades anslaget Maxtaxa i barnomsorgen i tilläggs- budgeten och anslaget 91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting under utgiftsområde 25 höjdes med . Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområdet omfattar politikområdena Kulturpolitik, Ungdomspolitik och Folkrörelse- politik samt delar av politikområdena Medie- politik, Finansiella system och tillsyn, Utbild- ningspolitik och Forskningspolitik. Tabell 4.51 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Den största skillnaden i förhållande till statsbudgeten hänför sig till anslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. Ut- fallet på detta anslag blev högre än vad som anvisades i statsbudgeten. 4.3.18Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande I utgiftsområdet ingår politikområdena Bostads- politik och Regional samhällsorganisation samt delar av politikområdena Ekonomisk familje- politik och Miljöpolitik. Utgiftsområdet om- fattar plan-, bygg- och bostadsfrågor, geo- tekniska frågor, lantmäteriverket och läns- styrelserna samt stöd till ekologisk utveckling. Tabell 4.52 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utfallet uppgick till och var därmed (10,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden hänför sig främst till anslaget 21:1 Bostadsbidrag vars utfall blev lägre än beräknat i statsbudgeten.