prop · GP03160 · 2002-03-04 00:00:00 — och mötet godkände även en rapport, i vilken kommissionen ansåg att med nuvarande takt i framstegen i förhandlingarna och i kandidatländer- nas reformsträvanden skulle tio länder (, , , , , , , , och ) kunna vara redo för medlemskap. I översynsrapporterna noterade kommissionen betydande framsteg i kandidatländerna vad gäller anpassning till och tillämpning av EU:s regelverk, men markerade att en uppbyggnad av den administrativa kapa- citeten kräver fortsatta ansträngningar. Genom programmen Phare, Sapard och Ispa får kandidatländerna stöd för sina ansträngningar att möta de krav som medlemskapet kommer att ställa. det inriktar sig på institutionsuppbyggnad, jordbruket samt stöd på miljö- I de tolv medlemsstater som skulle införa sedlar och mynt i euro 2002 pågick ett intensivt förberedelsearbete. förberedelser och genomförde inhemska informationsinsatser. uppdateringen av det svenska konvergensprogrammet antogs av regerin- gen och överlämnades därefter till kommissionen och rådet. Som en del i den irländska ratificeringen hölls en folkomröstning , resultatet blev ett nej. Vid toppmötet i bekräftade stats- och regeringscheferna sin beslutsamhet att trots detta slutföra ratifikations- I godkände och Skr. 2001/02:160 regeringen beslöt därefter om ratifikation. Sysselsättningsfrågor diskuterades vid . En bas lades för hur den fortsatta moderniseringen av den europeiska modellen skulle drivas vidare. Fyra nya arbetsområden tillkom; demogra- fiska utmaning, bioteknologins betydelse för tillväxt och sysselsättning, miljöaspekter och begreppet hållbar utveckling samt frågan om kandidat- ländernas involvering i mål och mekanismer. Begrep- pet kvalitet i arbete lyftes fram. handlingsplan 2001 tillställdes kommis- sionen och rådet . Kommissionens förslag till riktlinjer för innehåller inga stora förändringar jämfört eftersom sysselsättningsstrategin utvärderas. Nytt är att slutsatserna från har inarbetats i de övergripande målen. Politiska överenskommelser uppnåddes om Europabolag, ett s.k. europeiskt MBL och om ett direktiv som skyddar arbetstagare mot buller. För att förbättra kvinnors ställning i arbetslivet prioriterade det svenska ordförandeskapet arbetet med att modernisera och förstärka likabehand- lingsdirektivet. Under det belgiska ordförandeskapet utarbetades ett förslag till indikatorer för att mäta och jämföra löneskillnader mellan kvinnor och män. gjordes en andra översyn av strategin för den inre mark- naden. Antalet målinriktade åtgärder reducerades från 130 till färre än 80, kommissionen angav att man genom detta åstadkommit en klarare och tydligare strategi. Ömsesidigt erkännande, standardisering, behovet av stärkt marknadskontroll och genomförande av inremarknadsdirektiven identifierades tillsammans med ekonomiska reformer, utvidgningen och den externa dimensionen som de särskilda teman som lång till grund för de åtgärder som pekades ut i strategin. Rådet antog slutsatser i vilka det lade till ytterligare prioriteringar; gemenskapspatentet, offentlig upphand- ling, en europeisk livsmedelsmyndighet och distansförsäljning av finansiella tjänster till konsumenter. Förslaget om s.k. europabolag antogs efter många års förhandlingar under det svenska ordförandeskapet. träffades en över- enskommelse i förlikningskommitté mellan rådet och parlamentet om ett förslag till ett trettonde bolagsrättsligt direktiv om offentliga uppköps- erbjudanden. Förslaget föll sedermera genom att efter Amsterdamfördragets ikraftträdande röstade emot antagandet av en rättsakt som de givit sitt stöd i förlikning. En kommitté av vise män under ledning av har haft till uppdrag att undersöka förhållandena på värdepappersmarknaden och föreslå åtgärder. Kommittén lämnade sin slutrapport i vilken föreslogs ett reformerad lagstiftningsprocess. En resolution till Skr. 2001/02:160 stöd för förslagen antogs av i . gjordes en politisk överenskommelse om det s.k. telekompaketet (med undantag för kommunikationsdataskydds- direktivet). Paketet utgör grunden för det framtida regelverket för elektronisk kommunikation inom EU. Rådet enades även om att toppdomänen .eu skall förverkligas. Två rådsresolutioner om informations- och nätsäkerhet antogs under 2001av rådet för inre marknad, konsument och turism respektive tele- kommunikationsrådet. I dessa slås fast att arbetet med informations- och nätsäkerhet måste stärkas både på nationell och på EU-nivå samt vilka de första åtgärderna skall vara. Rådet antog en gemensam ståndpunkt om ändringar i det nu gällande postdirektivet som har till syfte att ytterligare öka konkurrensen på postmarknaden och garantera de samhällsomfattande post- tjänsterna. utarbetade samtliga medlemsstater nationella handlings- planer för att bekämpa fattigdom och social utslagning i enlighet med Niceslutsatserna. I en gemensam rapport har kommissionen och rådet analyserat planerna och överlämnat rapporten till i Laeken. beslutade rådet att utlysa till ett europeiskt handikappår. antog rådet en gemensam ståndpunkt om kommissionens folkhälso- program för perioden 20012006. Tre huvudprioriteringar föreslås i programmet; förbättrad information för förbättring av hälsan, snabba åtgärder vid hälsorisker och arbete med bestämningsfaktorer för hälsan genom hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande åtgärder. Ett direktiv om tillverkning, presentation och försäljning av tobaksvaror antogs . Dess syfte är att harmonisera nationella begränsningar och regleringar när det gäller varningstexter, innehållsdeklaration och maximinivåer av tjära, nikotin och kolmonoxid. Kommissionen har presenterat en grönbok om konsumentskyddet i EU. Syftet är att skapa ett mer flexibelt regelverk. september nåddes en politisk överenskommelse om direktiv om distans- Skr. 2001/02:160 försäljning av finansiella tjänster till konsumenter. Ett direktiv om pro- Enligt direktivet får endast säkra konsumentprodukter släppas ut på marknaden. presenterade kommissionen den första vitboken om ungdomspolitik. Områden som skall prioriteras är inflytande och delak- tighet, information, volontärarbete och bättre kunskap om unga. anger ett antal områden där det är av stor vikt att ta hänsyn till de ungas speciella behov, dessa är utbildning, livslångt lärande, rörlighet, arbetsmarknad och social integration, rasism och främlingsfientlighet samt självständighetsfrågor. presenterade kommissionen en vitbok om den gemensamma transportpolitiken . tar sin utgångspunkt i den ökande transportvolymen och de miljöproblem som transporter föror- sakar. Med ett antal förslag skall kopplingen mellan ekonomisk tillväxt och transporttillväxt brytas. Transportministrarna fattade ett beslut som innebär att den tillåtna längden på oledade bussar i trafik inom EU höjs . Detta är en fråga av stor betydelse för bl.a. de svenska busstill- verkarna. Ett beslut innebär vidare att direktivet om hastig- hetsbegränsare kommer att utvidgas till att omfatta även lätta lastbilar och bussar. Kommissionens järnvägspaket antogs , genom detta öppnas hela järnvägsnätet för internationell godstrafik . Efter Erika-olycka i lade kommissionen fram två åtgärdspaket för att förbättra sjösäkerheten. har ett antal framsteg gjorts i detta arbete, bl.a. enades ministerrådet om att inrätta ett gemensamt övervaknings- och informationssystem för sjöfarten. Med anledning av terrordåden hamnade luftfartsskyddet i fokus, och en tillfällig arbetsgrupp tillsattes av minister- rådet. Transportministrarna enades om en gemensam ståndpunkt om miniminivåer för säkerhetskontroller på flygplatser. Terrordådens inverkan på flygbranschens ekonomi ledde till att medlems- staterna, med kommissionens goda minne, också på vidtog särskilda åtgärder för försäkringsgarantier. I slogs fast att ett gemensamt europeiskt luftrum skall vara klart före utgången av 2004. Rådet antog kommissionens förslag om inrättandet av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet. Frågan om moderniseringen av är nu högt priori- Enighet nåddes kring den decentraliserade principen, dvs. nationella konkurrensmyndigheterna och domstolarna kommer att få en Skr. 2001/02:160 större roll i det konkurrensfrämjande arbetet. regler är en förutsättning för en utvidgad inre marknad. har statsstödsområdet förts högre upp på den politiska agendan. Man fattade även beslut om en minskning av det statliga stödet och en omorientering av stödet till mer övergripande målsättningar av gemenskapsintresse. Diskussionen om kommissionens förslag till förordning om varvsstöd ledde fram till att rådet inte kunde uppnå kvalificerad majoritet för ett bifall. Medlemsstaterna gav dock sitt stöd till kommissionens förslag om att inleda en WTO-procedur mot . Liberaliseringen av el- och gasmarknaderna behandlades vid i . Det finns ett brett stöd bland medlemsstaterna för målet att öppna el- och gasmarknaderna, men man har dock inte kunnat enas om ett slutdatum. Rådet antog riktlinjer för det fortsatta arbetet med en strategi för försörjningstrygghet för energi inom gemenskapen och gjorde en över- enskommelse om allmänna riktlinjer rörande ett förslag från kommis- sionen om byggnaders energiprestanda. Jordbruks- livsmedels- och fiskeripolitiken En helhetssyn på livsmedelskedjan var den övergripande prioriteringen för det svenska ordförandeskapet för jordbruks- livsmedels- och fiskeri- politiken. Debatten om den framtida jordbrukspolitiken var intensiv. Även den framtida fiskeripolitiken diskuterades med anledning av kommissionens inför översynen av den gemensamma fiskeripolitiken. Året präglades på jordbruksområdet av utbrotten av BSE och mul- och klövsjuka. Åtgärder för att komma till rätta med dessa sjukdomar har diskuterats och beslut fattats inom alla institutioner och på alla nivåer. Arbetet med förslaget om att bilda en oberoende europeisk livsmedels- myndighet har varit intensivt , inför årsskiftet återstod bara det formella beslutet. Vid toppmötet i en EU-strategi för hållbar utveckling. Strategin slår bland annat fast principerna för hur miljödimensionen av hållbar utveckling skall följas upp vid vårtoppmötena och att alla nya viktiga förslag skall bedömas med när det gäller på deras ekonomiska, sociala och miljömässiga effekter. Fyra områden prioriterades; bekämpandet av klimatförändringar, hållbara transporter, hoten mot folkhälsan och förvaltning av naturresurser. Till toppmötet lämnades också rapporter från de olika rådskonstellationer som arbetat med integrering av miljö och hållbar utveckling i sin sektorspolitik. ett nytt miljöhandlingsprogram, riktlinjer för en ny kemikaliepolitik och Skr. 2001/02:160 för en integrerad produktpolitik (IPP). En gemensam ståndpunkt nåddes om bl.a. om elektronikavfall, buller, miljöfonden LIFE samt om flera direktiv som behandlar utsläppskrav för fordon. Under det belgiska ordförandeskapet fattades bl.a. beslut om direktiv om svavelhalten i fordonsbränslen och om stöd till miljöorganisationer. På det interna- området spelade EU en avgörande roll för att säkerställa en uppgörelse i de internationella förhandlingarna om klimatfrågan inom ramen för Kyotoprotokollet. presenterade kommissionen den andra rapporten om ekono- misk och social sammanhållning. Rapporten syftar till att stimulera en debatt om de framtida riktlinjerna för sammanhållningspolitiken i en utvidgad union. Med anledning av rapporten genomförde kommissionen ett sammanhållningsforum med deltagare från medlemsstaterna och kandidatländerna. antogs en rapport beställd av om de konkreta framtidsmålen för utbildningssystemen. Som övergripande gemensamma mål anges ökad kvalitet och effektivitet, bred tillgänglighet samt öppen- het mot omvärlden. Arbete inleddes efter Stockholms- toppmötet med att utforma det program för uppföljningen av målen som skall lämnas till . Under det svenska ordför- andeskapet antogs också en rekommendation om rörlighet inom EU för studerande m.fl. samt en bred resolution om de pedagogiska aspekterna på ökad IT-användning i utbildningen. genomförde EU och gemensamt året för språk. Med anledning av språkåret godkände rådet en resolution om språklig mång- fald och språkinlärning. Behandlingen av kommissionens förslag till det sjätte ramprogrammet för forskning var den dominerande frågan . nådde rådet politisk överenskommelse om en gemensam ståndpunkt. Det nya programmet präglas av tematisk koncentration, minskad splittring på småprojekt och förenklad administation samt i viss utsträckning ökad forskarstyrning. På kultur- och audiovisuella området togs under det svenska ordförande- skapet ett initiativ till en debatt om barn och TV-reklam samt rådsslut- satser om skydd av barn mot skadligt medieinnehåll. lades på detta område för den kommande revideringen av TV-direktivet. Under det svenska ordförandeskapet antogs resolutioner om att öka Skr. 2001/02:160 informations- och erfarenhetsutbytet mellan EU och kandidatländerna. Debatten om statsstöd till film och public service radio och TV fördes aktivt vidare och presenterade kommissionen meddelanden på båda dessa områden. var och europeiska kulturhuvudstäder. Ett direktiv om upphovsrätt och närstående rättigheter antogs . antogs efter förlikning med parlamentet ett direktiv som ger konstnärer som skapat ett konstverk rätt till en viss del av försäljningspriser vid vidareförsäljning (följerätt). I Lissabonslutsats- erna angavs att förslaget om ett gemenskapspatent skulle vara antaget vid utgången av , trots att arbetet varit högt prioriterat har en överens- kommelse inom tidsfristen inte kunnat nås. Ett nytt beslut om gemensamma medel antogs 2000. För att beslutet skall bli giltigt krävs nationellt godkännande. Det nya beslutet, som påverkar den svenska avgiften på ett gynnsamt sätt, gäller från . Den svenska avgiften uppgick enligt utgiftsprognos för statsbudgeten till . Budgeten omfattade ca i s.k. åtagandebemyn- diganden och ca i betalningsanslag. Detta innebar en ökning i förhållande till budget för åtaganden och en ökning för betalningar. Kommissionens årliga rapport om återflödet till medlemsstaterna visar att det totala återflödet till års budget uppgick till , vilket motsvarar ca . Åtgärder mot fusk och andra oegentligheter prioriterade det svenska ordförandeskapet arbetet med för- slaget till en ny budgetförordning. Förslaget har stor betydelse för reformeringen av den finansiella styrningen och kontrollen. Rådet antog slutsatser , arbetet fortsätter . En del av förslaget är bildandet av en oberoende funktion för intern revision i kommissionen. Denna del lyftes ut ur förslaget och beslutades av rådet . Den europeiska unionens förbindelser med omvärlden Under den gemensamma utrikes- och säkerhetspoltiken (GUSP) gjordes ca 200 gemensamma uttalanden, varav 116 under det svenska ordförandeskapet, De flesta gjordes till följd av en specifik händelse, som exempelvis terroristattackerna i , försök till statskupp i Elfenbens- kusten eller vid allvarliga incidenter i . punkter har antagits bl.a. om vapenembargo mot , den inter- nationella brottmålsdomstolen och om /. Inom ramen för den politiska dialogen ledde den svenska utrikes- ministern möten med bl.a. , , , och . Statsministern ledde politiska dialogmöten med bl.a. , Ryss- land och . På EU:s mandat ledde statsministern under ordförande- skapet en resa till och , dels en resa tillsammans med höge representanten till . Utvecklingen av samarbetet inom EU som rör säkerhets- och försvars- politiken (ESFP) intensifierades. och säkerhets- politik (KUSP), () och Militära staben (EUMS) permanentades. Utvecklandet av strukturer och kapaciteter för ESFP har kommit långt. Vid i Laeken bekräftade medlemsstaterna att unionen har operativ förmåga att börja genomföra krishanteringsin- satser med såväl civila som militära resurser. Vid i antogs ett EU-program för förebyggande av väpnade konflikter. fortsatte EU att inom ramen för GUSP aktivt främja mänskliga rättigheter runt om i världen. Under det svenska ordförandeskapet antogs riktlinjer för EU:s agerande mot tortyr. antogs riktlinjer för dialoger om mänskliga rättigheter med tredjeland. Händelserna har på många sätt påverkat arbetet inom GUSP. Mer tid har ägnats åt omvärldsanalyser ur terrorismsynvinkel och demarcher mot tredjeland om vikten av anslutning till de internationella instrumenten mot terrorism. Allmänna rådet gjorde en principöverenskommelse om hur bestämmelserna i säkerhetsråds resolution skall tillämpas inom unionen. På det handelspolitiska området har arbetet präglats av förberedelser inför ministerkonferensen i . Grunden för EU:s age- rande var de riktlinjer rådet tog före . Den överenskomna förhandlingsdagordningen innehåller de flesta frågor som EU och drev inför mötet. Förhandlingar med om protokoll 3 (beredda livsmedelsproduk- ter) till kunde efter många års förhandlingar slutföras. Utvecklingssamarbetet präglades av arbetet med en kursändring och effektivisering. Kommissionen har inlett en omfattande omorganisation. Rådet har uppdragit till kommissionen att undersöka hur och när medlemsstaterna kan uppnå av BNI i officiellt utveck- lingsbistånd. med AKS-länderna, som ersätter Lomé- avtalet, undertecknades . Makrofinansiellt stöd som kompletterar IMF-program har koncent- rerats till , beslutades om ett exceptionellt stöd till . Göteborgstoppmötet slog fast den Nordliga dimensionens roll som en väletablerade del av EU:s interna policy gentemot partnerländerna. Kommissionen har givits och åtagit sig en ledande roll vilket säkrar kontinuitet. spelade EU en viktig roll för att avhjälpa den kris som utspelade sig i före detta jugoslaviska republiken . Den politiska situationen i har blivit alltmer Skr. 2001/02:160 instabil, EU har genom sin högste representant och dess särskilde representant för fredsprocessen i , Moratinos, varit mycket aktivt. Ett utrikesministermöte mellan och hölls , vid mötet antogs bl.a. en gemensam deklaration om terrorism. utsågs kabinettssekreterare till ordförandeskapets särskilde rep- resentant till . EU:s insatser i intensifierades efter terrorattackerna och utsågs till EU:s särskilde representant. Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa har framsteg gjorts på det kriminalpolitiska området. Rådet har nått överenskommelser om en brottsförebyggande strategi, inrättandet av ett brottsförebyggande nätverk och ett finansierings- program för brottsförebyggande frågor. Rådet har även enats om gemen- samma definitioner och kriminalisering av människohandel, terrorism- brott och miljöbrott. Det rättsliga samarbetet för att bekämpa brott har förstärkts genom inrättande av och överens- kommelse om en europeisk arresteringsorder. Rådet har också enats om lagstiftning som skall förenkla utredningar om ekonomisk brottslighet. Förutsättningarna för att reparera skadorna av brott har förbättrats genom ett rambeslut om brottsoffers rättigheter. Framsteg har märkts även på det civilrättsliga området. Rådet har enats om en förordning om samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning. Rådet har också beslutat att inrätta ett europeiskt rättsligt nätverk på privaträttens område för att underlätta samarbetet mellan myndigheter i medlemsstaterna och tillhandahålla information om de olika rättsliga systemen för allmänheten. På det asyl- och migrationspolitiska området pågick ett intensivt och omfattande lagstiftningsarbete, trots detta har den fastställda tidsplanen inte fullt ut kunnat hållas. Gemenskapen har antagit direktivet om tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer, direktivet om transportöransvar samt direktivet om ömsesidigt erkännande av avlägsnandebeslut. Vidare har en förordning antagits om upprättande av ett gemensamt fingeravtryckssystem och beslut fattats i ett antal frågor rörande viseringspolitiken. Rådet har också givit kommis- sionen mandat att förhandla om s.k. återtagandeavtal med och . inträdde och de andra nordiska länderna som operativa medlemmar i . Arbetet med att modernisera institutionerna fortsatte . Kommissionen publicerade en vitbok om EU:s styrelseform. Under ledning av det svenska ordförandeskapet slutfördes förhand- lingarna om EU:s nya förordning om handlingsoffentlighet. innebär att allmänhetens rätt att få ta del av , kommissionens och rådets handlingar avsevärt förbättras. förordningen ökar möjligheterna för medborgarna till insyn och delaktig- het i beslutsfattandet, vilket är ett viktigt steg i arbetet för en öppen, modern och effektiv union. DEL 1 DEN ÖVERGRIPANDE UTVECKLINGEN I 1 Samarbete i svenskt och europeiskt intresse Ordförandeskapet i Europeiska unionens ministerråd 2001 präglade i hög utsträckning EU-arbetet . Vägledande för arbetet var det arbets- program, som utgjorde det svenska ordförandeskapets policyförklaring. Arbetsprogrammet innehöll följande rubriker: -en utvidgad union, -full sysselsättning och hög tillväxt i en konkurrenskraftig union, -en union för hållbar utveckling, -en union nära medborgarna, -ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, -en solidarisk och internationellt aktiv union, -en öppen, modern och effektiv union, Statsministern presenterade ordförandeprogrammet i och i . Utrikes- ministern informerade samtliga medlemsstater om innehållet i program- met vid de videokonferenser hon höll med företrädare för medlems- staterna inför ordförandeskapet. Programmet översattes och publicerades på unionens elva officiella språk. Tre huvudprioriteringar pekades ut i arbetsprogrammet; utvidgning, sysselsättning och miljö. Framgångar uppnåddes inom alla dessa tre områden, men ordförandeskapet innebar även framsteg på andra områ- den. Vid i , diskuterades unionens sysselsättningsfrågor. Mötet var det första uppföljningsmötet inom ramen för den s.k. Lissabonprocessen och unionens målsättning om att bli världens mest dynamiska och konkurrenskraftiga kunskapsbaserade ekonomi. Vid mötet i lades en bas för hur den fortsatta moder- niseringen av den europeiska modellen skulle drivas vidare. Stats- och regeringscheferna slog bland annat fast att målsättningarna från förutsätter dels att unionen och medlemsstaterna binder sig vid målet om full sysselsättning, dels att ett dynamiskt EU måste bestå av aktiva välfärdsstater. De i definierade arbetsområdena kompletterades med fyra nya; demografiska utmaning, bioteknologins betydelse för tillväxt och sysselsättning, miljöaspekter och begreppet hållbar utveckling samt frågan om kandidatländernas involvering i Lissabon- agendans mål och mekanismer. Trots intensiva ansträngningar lyckades stats- och regeringscheferna inte i uppnå enighet när det gäller öppning av el- och gasmarknaderna inom unionen. Vid Europeiska rådets möte i togs avgörande steg framåt i utvidgningsprocessen. Det konstaterades att utvidgnings- processen var oåterkallelig och att målsättningen var att slutföra förhand- lingarna före utgången av med de kandidatländer som var redo. Vidare enades man om att dessa länder skulle kunna delta som medlemmar i valen till 2004. Tillsammans med de framsteg som uppnåddes under förhandlingarna innebar detta ett genom- brott i utvidgningsprocessen. På miljöområdet antogs i strategin för hållbar utveckling, som även integrerades i Lissabonprocessen. En gemensam ståndpunkt om det sjätte miljöhandlingsprogrammet och EU:s miljöarbete för de kommande tio åren uppnåddes. På det utrikespolitiska området stärktes unionens profil genom ett samfällt och flexibelt agerande på den utrikespolitiska arenan. Unionens roll på den utrikespolitiska scenen manifesterades inte minst genom besöket av president i anslutning till i och toppmötet med president i . Goda framsteg gjordes även när det gäller unionens konfliktförebyggande kapacitet . Vid i antogs även ett program för konfliktförebyggande. För de minst utvecklade länderna var beslutet under ordförandeskapet om att bevilja tull- och kvotfri import av alla produkter, med undantag för vapen och ammunition, av stor betydelse. Under ordförandeskapet besökte statsministern den koreanska halvön i syfte att stödja försoningsprocessen.