prop · GP03164 · 2002-03-20 00:00:00 — Utbetalning av arbetsskadelivränta till intagna i kriminalvårdanstalt kan vara hämmande på motivationen att delta i verksamhet som anordnas av kriminalvården. Vidare är det rimligt att alla intagna i förvärvsaktiv ålder i möjligaste mån har likartade ekonomiska villkor. Dessutom bör gälla samma regler som för aktivitetsersättning och sjukersättning med hänsyn till att livräntan samordnas med dessa förmåner. Sammantaget talar dessa skäl för att arbetsskadelivränta inte skall betalas ut till en intagen på institution. Detta skall gälla oavsett om livräntan är samordnad med en aktivitetsersättning eller sjukersättning när den försäkrade är intagen i kriminalvårdsanstalt, är häktad eller är föremål för sluten ungdomsvård på ett särskilt ungdomshem. Av detta följer att livräntan på samma sätt som gäller enligt förslaget om aktivitetsersättning och sjukersättning bör kunna betalas ut och av en verkställighetsperiod. Beträffande personer som avtjänar fängelsestraff förekommer sedan Prop. 2001/02:164 en försöksverksamhet med frigivningsförberedelser Inom ramen för denna försöksverksamhet kan den som avtjänar fängelse i lägst efter ansökan om individuell prövning medges att avtjäna högst av straffet, före villkorlig frigivning, genom verkställighet utanför anstalt. Verk- ställigheten skall därvid ske genom intensivövervakning med elektronisk kontroll. Bestämmelser om detta finns i 33 a § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt. Av skäl som redovisas i avsnitt 7.2 föreslår regeringen att arbetsskadelivränta skall kunna erhållas av den som i sådant fall verkställer fängelsestraff utanför anstalt. Regeringen finner det motiverat att även den som uppbär arbetsskade- livränta och på statens bekostnad genomgår kontraktsvård eller är placerad enligt 34 § KvaL skall betala för uppehället genom att ett avdrag görs på förmånen av institutionsvistelsen med per dag, dock högst med en tredjedel av förmånen efter skatt. Vidare finner regeringen det naturligt att det, liksom i nuvarande system och vad som föreslagits i frågan om tillfälligt indragen aktivitetsersättning och sjukersättning, skall finnas en möjlighet att efter behovsprövning utbetala tillfälligt indragen livränta till den förmåns- berättigades nära anhöriga som för sitt uppehälle är beroende av förmånstagaren. Behovsprövningen bör ske på samma sätt som . Vad som föreslagits om arbetsskadelivränta i form av egenlivränta kommer till följd av nuvarande bestämmelser i 10 § lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd att gälla även egenlivränta enligt det statliga personskadeskyddet. Enligt regeringens mening finns det ingen anledning att i detta hänseende göra undantag för det statliga person- skadeskyddet. Regeringens bedömning: Bestämmelserna om rätt till handikapp- ersättning och vårdbidrag vid vistelse på institution bör inte ändras. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Handikappförbundens Samarbetsorgan tror inte att behovet av dessa förmåner upphör och förordar därför att en individuell bedömning görs vid en längre vistelse på institution. Övriga remissinstanser som yttrat sig i frågan delar utredningens Skälen för regeringens bedömning: Handikappersättning och vårdbidrag utgör till skillnad från förtidspension och framtida aktivitetsersättning och sjukersättning inte någon ersättning för Handikappersättning och vårdbidrag skall tillgodose särskilda behov av vård och tillsyn samt täcka merkostnader föranledda Som skäl för att handikappersättning och vårdbidrag skall betalas ut vid en kortare vistelse på institution har angetts att vid sådan vård utanför hemmet kvarstår i regel många av de behov och kostnader som handikappersättningen och vårdbidraget är avsedda för, även om det kan hävdas att vissa behov och kostnader bortfaller vid vistelse på institution. 2001/02:164 Att i varje enskilt fall av en kortare institutionsvistelse försöka särskilja vilka behov och kostnader som bortfaller skulle innebära komplicerade, tidsödande och därmed kostsamma utredningar. Ersättningen skulle dessutom ofta inte hinna dras in för institutionsvistelsen eftersom den utbetalas . Detta talar också för det rimliga i att beviljade förmåner i form av handikappersättning och sjukbidrag betalas ut under tid då tillfällig vård ges utanför hemmet. Det har därför ansetts vara en lämplig avvägning att dessa förmåner får behållas under en institutionsvistelse som kan beräknas pågå enligt nuvarande bestämmelser. När det gäller vårdbidrag kan också den situationen uppkomma att en förälder blir förhindrad att vårda barnet till följd av en institutions- vistelse. Enligt gällande bestämmelser utges vårdbidrag under ett sådant avbrott i vården som varar högst 6 månader. Om särskilda skäl föreligger kan vårdbidrag utges även under ett avbrott som varar ytterligare . En förutsättning för att vårdbidrag skall kunna utges även vid tillfälligt avbrott i vården är att det från början står klart att avbrottet är tillfälligt och att föräldern sedan skall återta vården om barnet. Regeringen instämmer i de överväganden som ligger bakom den nuvarande ordningen och anser således att det inte finns bärande motiv att föreslå ändring i denna på det sätt som Handikappförbundens Samarbetsorgan föreslår. Regeringens förslag: Den som är intagen i kriminalvårdsanstalt och som uppbär bostadstillägg till pensionärer () skall kunna få detta med oförändrat belopp om strafftiden inte överstiger . strafftid än dras BTP in senast efter det att vistelsen i kriminalvårdsanstalt inleddes eller verkställigheten av fängelse- straffet på annat sätt påbörjades. Detta skall gälla även då aktivitetsersättningen eller sjukersättning är tillfälligt indragen. som är häktad skall alltid få behålla bostadstillägget. strafftidens längd skall den som i anslutning till frigivningen redan har eller skaffar bostad kunna få BTP under som längst en tremånadersperiod före frigivningen. Motsvarande skall gälla vid verkställighet av fängelsestraff utanför kriminalvårdsanstalt enligt 33 a § lagen om kriminalvård i anstalt. Vid beräkning av BTP skall bortses från sådan förändring i utbetalningen av aktivitetsersättning, sjukersättning, pensionsförmåner, äldreförsörjningsstöd eller livränta som föranleds av att den bidragsberättigade är häktad, intagen i kriminalvårdsanstalt, verkställer sluten ungdomsvård eller genomgår Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Möjligheten att verkställa fängelsestraff utanför anstalt enligt 33 a § KvaL fanns inte när utredningen lämnade sina förslag. Remissinstanserna: och Försäkringskasse- förbundet (FKF) tillstyrker förslaget. FKF framhåller att det inte är självklart att socialförsäkringen skall svara för kostnader för BTP under så pass som men anser att det från rehabiliteringssynpunkt är av mycket stor vikt att den intagne har tillgång till bostad vid permissioner och frigivning. Statskontoret finner att förslaget innebär att det kommer att finnas tre grupper intagna på möjligheterna att få ekonomiskt stöd att behålla bostaden är olika. Statskontoret anser att om bostadsstöd i någon form skall utges under intagning på kriminalvårdsanstalt bör motiven till stödet kvarstå . Att en bostad underlättar återinträdet i samhället kan inte vara det enda motivet till att bostadsstöd skall utges eftersom det innebär att de tre grupperna behandlas olika trots att de i detta avseende kan ha samma motiv. Statskontoret vill också poängtera att om BTP enligt förslaget skall kunna utges när aktivitetsersättning/sjukersättning är vilande på grund av intagning i anstalt, kommer BTP inte i något fall att täcka hela bostadskostnaden samt att det inte går att utgå från att med aktivitetsersättning/sjukersättning och inkomst av arbete under institutionsvistelsen täcker resterande boendekostnader för alla. () är tveksamt till förslaget eftersom i vart fall den grupp som uppbär aktivitetsersättning/sjukersättning blir förmån- ligare behandlad än den som förvärvsarbetat före intagningen. RFV tillstyrker dock att den som i anslutning till frigivningen redan har eller skaffar en bostad skall kunna få BTP före frigivningen. framhåller att förslaget kan innebära att den som avtjänar ett längre straff och har egen bostad får svårare än nu att betala sin hyra och därför kan komma att vända sig till kommunen för att få hjälp samt konstaterar att det inte finns någon generell skyldighet för kommun att bevilja bistånd till hyra för den som avtjänar ett straff. Däremot kan den som avtjänar mycket korta straff få något bättre privatekonomi än enligt nuvarande regler. Handikappförbundens Samarbetsorgan påpekar att det är särskilt viktigt för funktionshindrade att kunna behålla sina bostäder eftersom de ofta är handikappanpassade. Funktionshindrade måste därför kunna få behålla bostadstillägget och så stor del av pensionen att han eller hon har råd med bostaden. Skälen för regeringens förslag: Det finns två huvudslag av allmänt bostadsstöd. Det ena är ett individinriktat bostadsstöd som utges i form av bostadstillägg (BTP). Det andra utgörs av ett hushållsinriktat bostadsstöd i form av bostadsbidrag (). BTP är en tilläggsförmån till pension. utgör BTP en tilläggsförmån även till aktivitets- ersättning och sjukersättning. gäller att prövningen av om BTP skall utges när en person vistas på institution sker utifrån en bedömning av om den enskildes bostad kan anses som permanentbostad. Enligt praxis får en intagen i kriminalvårdsanstalt vanligtvis behålla BTP så länge han eller hon hyr eller äger en bostad ute i samhället. Det saknas dock närmare vägledning för om hur den skall hantera bostads- tilläggen när den förmånsberättigade är intagen på sådan institution. Däremot finns för en rekommendation från RFV om en tidsgräns för hur länge en person kan vara intagen på institution och vara berättigad till bostadsbidrag. Denna rekommendation innebär att sökanden i de fall en sådan vistelse överstiger eller beräknas överstiga inte längre anses bo i lägenheten. Bostadsbidragen har till- sammans med övriga s.k. familjeförmåner varit föremål för en omfattande översyn som utmynnade i betänkandet Ur fattigdomsfällan (SOU 2001:24) vilket har remissbehandlats. Frågan om eventuella förändringar i bl.a. bostadsbidraget bereds därför i annan ordning. Regeringen bedömer att förutsättningarna för en anpassning till samhället utanför anstalten blir mycket mer gynnsamma om den intagna har en ordnad bostadssituation under ordinarie permissionsgång och vid frigivning. Detta talar för att det behöver finnas en möjlighet för personer med aktivitetsersättning/sjukersättning eller ålderspension och som är intagna i kriminalvårdsanstalt att kunna uppbära BTP. Det måste också betraktas som oskäligt att dra in bostadstillägget vid en kortare tids vistelse på anstalt. Dock kan det ifrågasättas om det är rimligt att socialförsäkringen skall svara för en stor del av boendekostnaderna för en person som kommer att vara intagen i anstalt . Regeringen gör därför den bedömningen att BTP skall kunna ges till en i kriminalvårdsanstalt intagen person som uppbär aktivitets- ersättning/sjukersättning eller är berättigad till ålderspension, äldre- försörjningsstöd eller efterlevandepension. Däremot anser regeringen att det är nödvändigt att sätta en tidsgräns för denna möjlighet. Regeringen delar utredningens bedömning att BTP skall kunna utges när strafftiden inte överstiger . Detta bör gälla även om huvudförmånen i form av t.ex. sjukersättning tillfälligt dragits in på grund av vistelse i kriminalvårdsanstalt. Denna tidsgräns grundas på att på högst vilket normalt innebär en villkorlig frigivning kan den ordinarie permissionsgången påbörjas och den intagna kan därefter i successivt ökad omfattning vistas i sin bostad under permissionerna. Vid längre strafftider bör BTP upphöra att betalas ut senast två kalendermånader efter det att vistelsen i kriminalvårdsanstalt inleddes. Påbörjas straff- verkställigheten redan medan den dömde är kvar i häktet räknas denna tidsfrist från verkställighetens början. Även om huvudförmånen dras in tillfälligt är det rimligt att BTP utges under hela , eftersom det vid en eventuellt frikännande dom är svårt att kompensera förlusten av en bostad. Vidare finner regeringen att det, oavsett strafftidens längd, är rimligt att den som i anslutning till frigivningen redan har eller anskaffar en bostad har möjlighet att få BTP som föregår frigivningsdagen under förutsättning att villkoren i övrigt är uppfyllda. Eftersom en intagen föreslås få rätt att uppbära aktivitets- ersättning/sjukersättning under sammanlagt av anstaltsvistelsen och kunna tjäna in vissa ersättningar under straffverkställigheten, skapas ett ekonomiskt utrymme för att täcka skillnaden mellan den faktiska bostadskostnaden och vad som utges som BTP fram till villkorlig frigivning. Beträffande personer som avtjänar fängelsestraff förekommer en försöksverksamhet med frigivningsförberedelser utanför anstalten. Inom ramen för denna försöksverksamhet kan den som avtjänar fängelse i lägst efter ansökan om individuell prövning medges att avtjäna högst av straffet, före villkorlig frigivning, genom verkställighet utanför anstalt. 2001/02:164 ställigheten skall därvid ske genom intensivövervakning med elektronisk Bestämmelser därom finns i 33 a § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt. Av skäl som redovisas i avsnitt 7.2 föreslår regeringen att BTP skall kunna erhållas för tid under vilken en person på detta sätt verkställer fängelsestraff utanför anstalt. I propositionen Reformerade regler för bostadstillägg (prop. 2000/01:140) framförde regeringen att det principiellt kunde ifrågasättas dels om särskilt boende i tvåbäddsrum bör anses som permanentbostad, dels om den nuvarande sexmånadersgränsen vid vistelse utanför permanentbostaden var ändamålsenlig. Det framhölls att dessa frågor dock delvis hänger samman med de frågor som behandlats i betänkandet Pension på institution (SOU 2000:112), vilket nu bereds inom genom denna proposition samt att dessa därför borde behandlas vid den fortsatta beredningen av det betänkandet. Med hänsyn till att denna proposition endast avser förslag som rör social- försäkringsförmåner vid institutionsvistelse på statens bekostnad behandlas frågorna om BTP vid boende i tvåbäddsrum i stället i propositionen Vissa socialförsäkringsfrågor m.m. (prop. 2001/02:119) som överlämnats till . Regeringens bedömning: Bestämmelserna om underhållsstöd, assistansersättning och barnbidrag bör inte ändras beträffande institutionsvistelse på statens bekostnad. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De få remissinstanser som yttrat sig instämmer i Skälen för regeringens bedömning: Det finns enligt regeringens uppfattning ingen anledning att ändra gällande bestämmelser i fråga om underhållsstöd, assistansersättning och barnbidrag. Dessa förmåner betalas inte ut vid institutionsvistelse på statens bekostnad. De regelverk som tillskapats för dessa förmåner innebär att förmånstagarens behov av nödvändigt stöd tillgodoses av det allmänna. 8Genomförande och ikraftträdande av förslagen 8.1Ekonomiska och administrativa konsekvenser m.m. Regeringens bedömning: Förslagen bedöms sammantaget inte medföra några ökade kostnader för samhället. och försäkringskassorna bör beräkna de aktuella förmånerna och göra de reduktioner och avdrag som följer av de nya reglerna. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: understryker att det måste vara socialförsäkringsadministrationen som svarar för att avgifterna tas ut genom avdrag på pensionsförmåner. () anser att de administrativa konsekvenserna av förslagen är dåligt utredda och framhåller att även om det finns administrativa rutiner för utbyte av information mellan RFV och avser dessa bara intagna i kriminalvårdsanstalt. Ett genomförande av förslaget kräver enligt RFV dels en ändring av gällande rutiner, dels en inte obetydlig handläggning på försäkringskassorna. anser att det finns ett stort behov att se över informationsöverföringen för häktade i syfte att i möjligaste mån minimera den handläggningen. Skälen för regeringens bedömning Som redovisats i avsnitt 5 är det en mycket begränsad grupp personer som berörs av lagrådsremissens förslag. Det handlar i huvudsak om personer som uppbär aktivitetsersättning och sjukersättning. Vidare handlar det i mycket hög utsträckning om personer som är intagna i kriminalvårdsanstalt . Av dessa torde vara personer med aktivitetsersättning eller sjukersättning och ålderspensionärer. Det som gör beräkningarna svåra är bedöm- ningen av hur garantiersättningar och inkomstrelaterade ersättningar kommer att fördela sig för den aktuella gruppen som intas på kriminalvårdsanstalt. Det försök till beräkningar som utredningen gjort när det gäller dem som uppbär framtida aktivitetsersättningar/sjukersättningar innebär att de föreslagna reglerna för reduktion vid institutionsvistelse kan leda till obetydligt ökade kostnader under förutsättning att samtliga uppbär endast garantiersättning. Vid antagande om en inkomstrelaterad genomsnittlig ersättning på ett halvt prisbasbelopp beräknas förslagen i den delen bli kostnadsneutralt. Med hänsyn till att huvudparten av de intagna utgörs av män mellan är det sannolikt att den genomsnittliga inkomst- relaterade ersättningen överstiger ett halvt prisbasbelopp. En annan viktig faktor är att kortare intagningstider än i ökad utsträckning ersätts med elektronisk övervakning i hemmet. Detta minskar antalet intagna som berörs av reglerna och påverkar således kostnadskalkylen. När det gäller det ringa antalet ålderspensionärer som är intagna i anstalt är det sannolikt att dessa har en betydligt högre genomsnittlig inkomstrelaterad pension än de som i nuvarande system uppbär förtids- pension. Därmed bedöms inte eller regeringens förslag i den delen, dvs. högst i avdrag per dag, medföra några ökade kostnader för försäkringen. Några ökade kostnader för kommuner och landsting bedöms heller inte uppkomma. Mycket talar i stället för att förslaget om att utbetala aktivitetsersättning/sjukersättning av strafftiden kan medföra minskad belastning på kommunernas socialtjänst i för- hållande till vad som är fallet. reduceras folkpensionsförmånerna när det framkommer att en försäkrad är intagen i kriminalvårdsanstalt eller är häktad. således redan i nuvarande system ett stort behov av överföring av upp- gifter från kriminalvården till om personer som är intagna eller häktade. Det finns en överenskommelse mellan och avseende avisering via ADB-media mellan de båda myndigheterna. detaljerat vilka rutiner som skall gälla för automatiserad behandling av Avisering skall ske för person som undergår eller undergått kriminalvård i anstalt och vid intagning respektive avgång från anstalt. Däremot finns inte några motsvarande rutiner beträffande personer som är häktade utan i dessa fall sker avisering manuellt. Det finns därför ett behov av att se över informationsöverföringen för häktade i syfte att om möjligt slippa den hanteringen. Övergången till ett system som innebär att förmåner i form av aktivitetsersättning och sjukersättning får behållas under sammanlagt under en institutionsvistelse och att dessa tillfälligt dras in under återstående delen av denna vistelse bör, enligt regeringens bedömning, kunna innebära en inte oväsentlig administrativ lättnad under förutsättning av att informationsöverföringen mellan de berörda myndigheterna fungerar väl. längre strafftider minskar administrationen för försäkringskassorna, eftersom aktivitetsersättning/sjukersättning inte betalas ut alls efter 60 I dessa fall behöver endast hålla en beredskap för att återuppta utbetalningarna för tiden efter den trettionde dagen före Socialförsäkringsadministrationen skall enligt förslaget svara för uppgiften att tillfälligt dra in aktivitetsersättning och sjukersättning för personer som är intagna i kriminalvårdsanstalt häktade eller verkställer För ett mycket begränsat antal personer kommer det dessutom att handla om att göra avdrag med högst per dag på det beskattade förmånsbeloppet. Enligt regeringens uppfattning är det rimligt att hålla samman dessa administrativa uppgifter och finner det därför naturligt att dessa även fortsättningsvis skall handhas av För att underlätta den administrativa hanteringen av det föreslagna regelsystemet är det emellertid angeläget att tillsammans med vidtar åtgärder för att utveckla och anpassa informationsöverföringen från kriminalvården till Av samma skäl är det också angeläget att berörd personal inom försäkringskassor och kriminalvård får nödvändig information om det nya regelverket. Regeringen finner att förslaget inte påverkar den kommunala Möjlighet för kommuner och landsting att ta ut avgifter av enskilda för uppehälle vid olika institutioner påverkas inte. Vidare bedömer regeringen att de föreslagna reglerna för de personer intagna i kriminalvårdsanstalt vilka kommer att uppbära ersättning och sjukersättning blir till gagn för de intagnas rehabilitering Prop. 2001/02:164 och återgång till samhället efter avtjänat straff. Avslutningsvis kan regeringen konstatera att förslagen i denna proposition endast berör situationer när en försäkrade vistas på en institution här i landet och den påverkan en sådan vistelse skall ha på förmåner från det svenska socialförsäkringssystemet. Detta innebär att några EG-rättsliga frågor inte uppkommer med anledning av förslagen. Regeringens förslag: De föreslagna bestämmelserna skall träda i Regeringens bedömning: Den som blir intagen efter 2002 bör få behålla en större del av sin förtidspension . Utredningens förslag: Överstämmer med regeringens utom såvitt avser övergångsbestämmelser till ändringarna beträffande aktivitets- ersättning och sjukersättning. Remissinstanserna: tillstyrker tidpunkten för Skälen för regeringens förslag och bedömning: Det reformerade ålderspensionssystemet träder i kraft fullt ut liksom det reformerade efterlevandepensionssystemet och de särskilda bestämmel- serna om garantipension för personer som är födda eller tidigare. Även det reformerade förtidspensionssystemet med de nya förmånerna aktivitetsersättning och sjukersättning träder i kraft . De förslag som lämnats i denna lagrådsremiss är grundande på samtliga dessa reformerade regelsystem. Det reformerade förtidspensionssystemet medför i kombination med ett genomförande av förslaget om att de nya förmånerna aktivitetsersättning och sjukersättning skall kunna dras in tillfälligt vid intagning i kriminalvårdsanstalt vissa övergångsproblem för de personer som redan hunnit få sin förtidspension reducerad enligt de regler som gäller fram till utgången av 2002. För att göra administrationen så enkel som möjligt anser regeringen att det är rimligt att dessa personer skall få sin aktivitetsersättning eller sjukersättning tillfälligt indragen vid ikraftträdandet . Beträffande övergångsreglerna för personer som kommer att få aktivitetsersättning och sjukersättning finns anledning till särskilda överväganden beträffande dem som tagits in i kriminalvårdsanstalt eller häktats före ikraftträdandet. Redan i lagen om garantipension och lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn har metoden att reducera förmånen först när någon varit intagen i hel månad I stället används en metod som innebär att förmånen skall reduceras efter 30 dagars intagning. Ändringen är föranledd av rättviseskäl och vi har därför inte funnit anledning att återgå till den Däremot komplicerar metodbytet övergången 2003 till ett nytt system. För att göra administrationen så enkel som möjligt vid övergången föreslår regeringen att de nya bestämmelserna om tillfällig indragning av aktivitetsersättning och sjukersättning skall tillämpas på ersättning som Prop. 2001/02:164 avser tiden efter ikraftträdandet, dvs. fr.o.m. med ingången av .