prop · GQ031d12 · 2002-10-08 00:00:00 — som antalet som uppbär BTP har minskat har det genomsnittliga BTP-beloppet per mottagare ökat . Bostadstilläggets ersättningsnivå har förbättrats parallellt med att det blivit mer riktat till dem med låga inkomster. I och med att de kvinnliga pensionärerna har uppvisat en större ökningstakt av sin genomsnittliga inkomst än männen har också skillnaderna i genomsnittligt belopp från BTP minskat mellan könen. Diagram 2.5 Medelårsbelopp per BTP-tagare bland fick alla, även pensionärerna, bidra till saneringen av statens finanser. Dock prioriterades ett bibehållet skydd för de sämst ställda pensionärerna. De som enbart har folkpension och pensionstillskott har till och med fått reala förbättringar. Bostadstillägg och pensionstillskott har höjts, vilket i första hand gynnar dem som har låga pensioner. som ekonomin har förbättrats har regeringen kunnat återställa och förbättra villkoren för pensionärerna. Därutöver är ATP-pensio- nerna för ålderspensionärer knutna till den allmänna inkomstutvecklingen i stället för prisutvecklingen genom s.k. följsamhetsindexering. Följsamhetsindexeringen innebär att pensionerna räknas om med förändringen av inkomstindex minus . Även ATP- pensionernas värde är därmed kopplade till inkomstutvecklingen i samhället. Efter de besparingar som genomfördes har höjningar av bostadstillägget till pensionärer och det särskilda grundavdraget kunnat prioriteras både 2001 och 2002. Även nivån i det särskilda bostadstillägget förbättrades . Därtill utvidgades den särskilda skattereduktionen på förvärvsinkomster till att gälla pensionsinkomster . Framförallt har nämnda justeringar i regelverken kommit att beröra dem med låg eller ingen ATP. ningen på verksamheten kan därför sägas ha överensstämt med det mål som gällt för politikområdet. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för . Tabell 2.4 Anslagsutveckling 20:1 Ålderspensioner 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition. Anslaget omfattar ålderspension från folkpensioneringen för de pensionärer som inte har ATP, pensionstillskott till ålderspension, barntillägg till ålderspension och hustrutillägg samt särskilt pensionstillägg för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn. Folkpension till ATP-pensionärer finansieras från AP-fonden. ersätts det nuvarande grundskyddet för ålderspensionärer dvs. folkpension, pensionstillskott och särskilt grundavdrag, av en beskattad garantipension. Anslaget omfattar fr.o.m. garantipension till ålderspension, barntillägg till ålderspension och hustrutillägg samt särskilt pensionstillägg för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn. Utgiftsstyrande faktorer för anslaget är i första hand prisbasbeloppets utveckling, befolkningsutvecklingen, utvecklingen av den genomsnittliga pensionsnivån på inkomstpension och tilläggspension. Utgifterna för anslaget uppgick för till . Utgifterna beräknas överskrida anslagsramen med . Detta innebär att befintligt anslagssparande kan komma att tas i anspråk. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 utgavs folkpension till en ensamstående pensionär med 0,96 prisbasbelopp och till en gift pensionär med 0,785 prisbasbelopp. Ålderspensionärer med låg eller ingen ATP har rätt till pensionstillskott. Pensionstillskottet reduceras med ATP-beloppet krona för krona. Pensionstillskottet uppgick till 0,569 prisbasbelopp. fanns det ungefär 219 000 ålderspensionärer som saknade ATP. Antalet beräknas att minska, och förväntas cirka 205 000 pensionärer sakna ATP. Till följd av ATP- systemets mognad är den genomsnittliga ATP:n högre för nyblivna pensionärer jämfört med dem som redan har pension. Antalet personer vars pensionstillskott helt eller delvis reduceras av ATP ökar därmed. Införandet av en fullt beskattad garantipension innebär ökade utgifter med . Av dessa motsvarar minskade kostnader för AP-fonden. Tabell 2.5 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 20:1 Ålderspensioner Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 25 anvisas under anslaget 20:1 Ålderspensioner . beräknas anslaget till 24 . 2.9.220:2 Efterlevandepensioner till vuxna Tabell 2.6 Anslagsutveckling 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Anslaget omfattar folkpension, pensionstillskott och ATP i form av omställningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension. ersätts det nuvarande grundskyddet för efterlevandepension till vuxna dvs. folkpension, pensionstillskott och särskilt grundavdrag, av en beskattad garantipension. Anslaget omfattar fr.o.m. omställningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevandepension, änkepension samt garantipension till dessa förmåner. De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främst utvecklingen av prisbasbeloppet och antalet kvinnor som är berättigade till änkepension. Fr.o.m. årsskiftet 2003/2004 följsamhetsindexeras de inkomstrelaterade efterlevandepensionerna. Utgifterna för anslaget uppgick till medan anslaget uppgick till . Anslaget beräknas underskridas med . uppgick folkpension i form av omställningspension, förlängd omställningspension, hel särskild efterlevandepension och oreducerad änkepension till 0,9 prisbasbelopp. Den som har låg eller ingen ATP kan dessutom få pensionstillskott. Pensionstillskottet uppgick till 0,629 prisbasbelopp. betalas efterlevandepension ut enligt regler som har anpassats till det nya ålderspensionssystemet. Reglerna innehåller både ett grundskydd i form av garantipension och en inkomstbaserad del. De nya reglerna beräknas öka utgifterna med . Antalet kvinnor med änkepension i form av folkpension var ungefär 11 900 och antalet kvinnor med änkepension i form av ATP var cirka 388 000. Antalet har minskat och minskningen beräknas att fortsätta . Medelbeloppet för änkepension i form av folkpension och pensionstillskott har minskat bland annat på grund av inkomstprövningen och till följd av att de genomsnittliga ATP-nivåerna höjts. I och med att de anpassade reglerna för efterlevandepension träder i kraft upphör inkomstprövningen av änkepensionerna. Detta medför en ökad anslagsbelastning på . Tabell 2.7 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 20:2 Efterlevandepensoner Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 15 anvisas under anslaget 20:2 Efterlevandepension till vuxna . beräknas anslaget till 15 . 2.9.320:3 Bostadstillägg till pensionärer Tabell 2.8 Anslagsutveckling 20:3 Bostadstillägg till pensionärer Anslaget omfattar bostadstillägg till pensionärer () och särskilt bostadstillägg till pensionärer (). Anslaget finansieras med allmänna skattemedel. De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främst prisbasbeloppsutvecklingen, boendekostnadsutvecklingen och utvecklingen av medelpensionerna. Utgifterna för anslaget uppgick till . Det anvisade anslagsbeloppet var . Anslaget beräknas överskridas med . Detta innebär att anslagskrediten kan komma att utnyttjas . BTP utgavs med högst av bostadskostnaden . Ersättningen höjdes fr.o.m. . Bostadstillägget är en inkomstprövad förmån och reduceras av inkomsten upp till ett och ett halvt prisbasbelopp och av inkomsten däröver. Det särskilda bostadstillägget betalas ut som en utfyllnad om inkomsten efter det att 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 bostadskostnaden är betald understiger vad som kan anses som skäligt. Särskilt bostadstillägg betalas ut upp till en viss skälig levnadsnivå. motsvarade skälig levnadsnivå 1,294 prisbasbelopp för en ensamstående och 1,084 prisbasbelopp för gifta pensionärer. Den långsiktiga trenden för anslaget är att antalet som uppbär BTP minskar. Det är framförallt antalet ålderspensionärer med BTP som sjunker. Anledningen till denna minskning är att de nyblivna pensionärerna, i genomsnitt, har högre pension jämfört med dem som redan uppbär pension. träder nya regler i kraft. Regelförändringarna, som är en anpassning till det reformerade ålderspensionssystemet, innebär en tillfällig nivåhöjning av antalet som uppbär BTP. Den långsiktiga trenden att antalet som uppbär BTP minskar förväntas dock kvarstå. I budgetpropositionen ingick beräknade kostnader för äldreförsörjningsstöd med . Från och med denna budgetproposition redovisas äldreförsörjningsstöd under anslag 20:5 Tabell 2.9 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 20:3 Bostadstillägg till pensionärer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 10 anvisas under anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer . beräknas anslaget till 10 . Tabell 2.10 Anslagsutveckling 20:4 Delpension 1 19 020 tkr avser statliga ålderspensionsavgifter varav 9 582 tkr är regleringsbelopp avseende . Delpensionens syfte är att möjliggöra en successiv övergång från förvärvsarbete till pension för dem . Delpensionen kompenserar en arbetstidsminskning upp till med 55 procents kompensationsgrad. Delpension har avskaffats och kan inte beviljas efter . De sista utbetalningarna av delpension kommer att göras . Anledningen till att delpensionen är under avveckling är att det reformerade ålderspensionssystemet ger ett stort utrymme för partiellt uttag av ålderspension såväl före som efter . Anslaget finansieras med allmänna skattemedel. Eftersom delpension är pensionsgrundande i det reformerade ålderspensionssystemet skall anslaget belastas med statlig ålderspensionsavgift. Utgifterna för anslaget uppgick till . Det anvisade anslagsbeloppet var . Anslaget beräknas underskridas med . Tabell 2.11 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 20:4 Delpension Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 20:4 Delpension . beräknas anslaget till . Tabell 2.12 Anslagsutveckling 20:5 Äldreförsörjningsstöd Anslaget Äldreförsörjningsstöd är nytt . Stödet, som är helt inkomstprövat, ska garantera de personer som är bosatta i och är eller äldre en viss skälig levnadsnivå. Den skäliga levnadsnivån är densamma som för särskilt bostadstillägg till pensionärer () dvs. 1,294 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och 1,084 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. ges för en skälig bostadskostnad på högst dvs., samma som för SBTP. De som kan komma att beviljas äldreförsörjningsstöd är personer, som har fyllt och som inte uppfyller bosättningskravet för oavkortad garantipension. I den mån de inte kan försörja sig på annan pension, är denna grupp i stor utsträckning hänvisade till socialbidrag. Tabell 2.13 Härledning av anslagsnivå 20032004, för Äldreförsörjningsstöd Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 20:5 Äldreförsörjningsstöd . beräknas anslaget till .