prop · GP03105 · 2002-03-04 00:00:00 — Vidare fattade beslut om tillämpning av försiktighets- principen och fleråriga förfaranden för fastställande av totala tillåtna fångster (TAC). beslutade jordbruksministrarna att förbättra djurskyddet i svinhållningen. Vid samma tillfälle antogs en rådsresolution om djur- transporter. Etiska aspekter på djurhållningen lyftes dessutom fram i en offentlig debatt i jordbruksrådet. Frågan om etik i djurhållningen disku- terades också i och på en konferens i . Inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken beslutades bl.a. om en reform av marknadsordningen för socker, om åtgärder för att komma till rätta med situationen på nötköttsmarknaden till följd av BSE- krisen samt om ett förenklat system för stödutbetalningar till mindre jordbruk. Kommissionen lade fram sin om den framtida fiskeripolitiken under det svenska ordförandeskapet. diskuterades ingående, vilket resulterade i ett genomarbetat underlag för det vidare reform- arbetet. 5.4 En union nära medborgarna EU-samarbetet har utvecklats till att omfatta ett antal frågor av betydelse för varje enskild medborgare i det dagliga livet. Den svenska målsätt- ningen var att utöver exempelvis sysselsättning, konsumentfrågor och hållbar utveckling uppmärksamma ytterligare områden som berör unionens medborgare, bl.a. jämställdhet, folkhälsofrågor, säkra livsmedel samt kultur och ungdomsfrågor. På jämställdhetsområdet togs ett antal viktiga beslut vid toppmötet i och inom ramen för arbetet med sysselsättningsfrågor. Ett nytt delmål för kvinnors sysselsättningsgrad om för , antogs vid toppmötet i , detta som ett led i målsättningen från toppmötet i om för . För att underlätta kvinnors deltagande i arbetslivet och för att främja möjligheten att förena yrkesliv med familjeliv beslöts vidare att unionen skulle jämföra tillgången på barn- resp. äldreomsorg. En skärpning av likabehandlings-direktivet genomfördes även (se även avsnitt 5.2.3). En särskild handlingsplan, "Kvinnor och vetenskap", togs fram av kommissionen och . Planen syftar till att föra in ett jämställdhets- och genusperspektiv i EU:s forskningsprogram. Under om de minst utvecklade länderna (MUL) betonade EU särskilt kvinnors ekonomiska, sociala och kulturella villkor i dessa länder. Det långsiktiga programmet om gemenskapsåtgärder avseende folkhälso- frågor utgjorde en mycket viktig del av arbetet på området under ordförandeskapet. En gemensam ståndpunkt om det nya programmet, som kommer att utgöra grundvalen för unionens fortsatta arbete på området, antogs under ordförandeskapet. Alkoholfrågorna ägnades sär- skild uppmärksamhet, bl.a. antogs en rekommendation mot barns och ungdomars alkoholkonsumtion samt, på svenskt initiativ, förslag om en framtida alkoholstrategi för att minska alkoholrelaterade skador. Unionen kunde även enas om ett direktiv om tillverkning, marknadsföring och försäljning av tobaksvaror. Inom narkotikaområdet koncentrerades insat- serna till att genomföra EU:s övergripande narkotikastrategi. presenterade kommissionen vitboken om livsmedels- säkerhet. Denna innehåller en lång lista över planerat lagstiftningsarbete med målsättningen att modernisera och förbättra regelverket. En av de viktigaste frågorna var förslaget om en allmän livsmedelslag och inrättandet av en europeisk livsmedelsmyndighet. under svenskt ordförandeskap uppnådde rådet en politisk överenskommelse om en gemensam ståndpunkt om förslaget, vilket innebar goda möjligheter att klara den av beslutade tidtabellen. Myndigheten kommer att vara oberoende och kunna ta egna initiativ för att kunna påtala problem eller risker innan de blir akuta. På konferensen 2001 safe, sustainable, ethical i diskuterades helhetssynen på livsmedelskedjan av forskare, tjänstemän från ministerier och myndigheter i hela EU, intresse- Resultatet av konferensen diskuterades av EU:s jordbruksministrar och ansvariga kommissionärer på det informella mötet Under ordförandeskapet arrangerades dessutom ett seminarium för kandidatländerna om lagstiftningen på livsmedelsområdet. informera kandidatländerna om EU:s arbete när det gäller livsmedels- På det kulturella och audiovisuella området togs ett initiativ till en debatt om barn och TV-reklam samt rådsslutsatser om skydd av barn mot En viktig grund lades på detta område för den kommande revideringen av TV-direktivet. seminarier om barn och unga i det nya medielandskapet samt om Såväl konstnärernas villkor och arbete som den audiovisuella sektorns betydelse för yttrandefriheten och den kulturella mångfalden, låg till grund för att initiativ togs till att öka informations- och erfarenhetsutbytet mellan EU och kandidatländerna inom båda dessa Frågorna diskuterades även på det informella kulturminister- mötet i , där också kandidatländerna deltog. till film och public service-radio och -TV fördes aktivt vidare. Kommissionens omfattande samrådsförfarande avseende en planerad vitbok om ungdomspolitik, utgjorde en mycket viktig del av arbetet på ungdomsområdet under ordförandeskapet. Samrådsprocessen, som pågått i ca , avslutades med en konferens i där alla aktörer på området samlades; ungdomar, forskare, politiker och ungdoms- Även EES/EFTA- och kandidatländerna deltog. Frågan om rasism och främlingsfientlighet ägnades särskild upp- Bl.a. antogs under ordförandeskapet ett uttalande om att bekämpa rasism och främlingsfientlighet på Internet. Som ett led i unionens utveckling mot den mest konkurrenskraftiga, dynamiska och kunskapsbaserade ekonomin i världen, antogs en resolution om att främja ungdomars initiativförmåga, företagsamhet och kreativitet inom olika politikområden t.ex. när det gäller att förhindra social, politisk och kulturell utslagning. 5.5 Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa I samband med Europeiska rådets möte i beslutades att upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. ordförandeskapet var att följa upp besluten från , som omfattade tre delområden: kriminalpolitiskt samarbete, civilrättsligt samarbete samt asyl- och migrationspolitiskt samarbete. De långsiktiga målen för arbetet är att förebygga brott liksom att skapa en effektiv, human och balanserad kriminalpolitik inom unionen samt att utveckla en gemensam human asylpolitik baserad på . Under ordförandeskapet var målsättningen att aktivt driva detta arbete vidare. Ytterligare en viktig målsättning under ordförandeskapet var att genomföra anslutningen av de nordiska länderna till Schengen- samarbetets operativa verksamhet. De nordiska EU-länderna , och har deltagit i berednings- och beslutandeprocess. och har också deltagit i beredningsprocessen enligt ett särskilt samarbetsavtal. Under ordförandeskapet inträdde de nordiska länderna fullt ut i samarbetet och kontrollerna vid de inre gränserna hävdes. På det kriminalpolitiska området togs beslut om att inrätta ett nätverk samt ett finansieringsprogram, som skall identifiera åtgärder för att förebygga brott på EU-nivå samt främja samarbetet mellan EU:s medlemsstater. En politisk överenskommelse träffades vidare om en EU- policy för att förebygga brott. Vidare antogs ett rambeslut om brottsoffrens ställning i den straff- rättsliga processen. Av beslutet följer bl.a. att brottsoffer skall bemötas, skyddas och behandlas på ett korrekt sätt av rättsväsendet. Den som utsatts för ett brott skall ha möjlighet att vara aktiv i det straffrättsliga förfarandet och skall som huvudregel alltid kunna lämna och erhålla information om utvecklingen i det egna ärendet. Det åligger dessutom medlemsstaterna att vidta åtgärder för att minimera de svårigheter som kan uppstå när brottsoffret är bosatt i ett annan medlemsland än där brottet begicks. Enighet nåddes vidare om gemensamma definitioner av människo- handel, kriminalisering av olika former av medverkan samt nya former av hjälp till drabbade. Överenskommelsen var av politisk natur och utgjorde huvuddelen av ett rambeslut på området. En dialog inom dessa frågor inleddes dessutom med kandidatländerna, på såväl ministernivå som expertnivå. Beträffande kampen mot narkotika antogs ett rådsbeslut som möjliggör transport av prover från narkotikabeslag mellan brottsbekämpande myndigheter. Vidare träffade rådet en politisk överenskommelse om att inrätta ett system på EU-nivå för kriminalteknisk profilanalys av syntetisk narkotika så snart de tekniska och vetenskapliga förut- sättningarna för ett sådant system föreligger. På miljöområdet nåddes en överenskommelse om att medlemsstaterna skulle åta sig att införa straffrättsligt ansvar för allvarliga miljöbrott. Kampen mot den ekonomiska brottsligheten förstärktes genom antagandet av ett tilläggsprotokoll till konventionen om ömsesidig rättslig hjälp. Protokollet innebär bl.a. att alla medlemsstater måste lämna ut uppgifter om bankkonton och ekonomiska transaktioner. Inget land får neka med hänvisning till banksekretess. Förhandlingarna om åtgärder mot förfalskning av euron slutfördes . Det rättsliga samarbetet mellan medlemsstaterna intensifierades genom det provisoriska Eurojust, som började sitt arbete . Huvuduppgifterna för Eurojust är att samordna internationella förundersökningar samt att i övrigt underlätta det rättsliga samarbetet. Enighet uppnåddes vidare i rådet om att förstärka samarbetet mot högteknologisk brottslighet. När det gäller det polisiära samarbetet inom Europol inleddes en diskussion i rådet om behovet av ändringar i Europolkonventionen för att genomföra Amsterdamfördraget och vissa uttalanden som gjordes av EU:s stats- och regeringschefer vid i . Det rörde dels Europols deltagande i gemensamma utredningsgrupper för brottsutredningar som medlemsstaterna inrättar, dels Europols möjlighet att anmoda medlemsstaters myndigheter att genomföra och samordna sina brottsutredningar i särskilda fall. Diskussionen har också kommit att utvidgas till att omfatta även andra ändringar av konventionen, däribland frågan om att införa besluts- mekanismer i Europolkonventionen som generellt medger ett förenklat förfarande för ändringar av konventionen utan nationella ratificerings- förfaranden. Det svenska ordförandeskapet inledde vidare en diskussion i rådet om behovet av ytterligare utvidgning av Europols mandat. presenterade under ordförandeskapet, tillsammans med , ett formellt initiativ om detta och rådet beslutade att Europols mandat, från skall utvidgas till alla de allvarliga former av internationell brottslighet som finns förtecknade i bilagan till Europolkonventionen. Allmänna rådet antog en gemensam ståndpunkt om den inter- nationella brottsmålsdomstolen i vilken bl.a. stadgas att EU och dess medlemsstater i sina politiska dialoger skall ta upp fråga om ratifikation och genomförande av den internationella brottmålsstadgan med andra stater. En förordning om samarbetet mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur antogs. Förordningen reglerar frågan hur man skall gå tillväga när det är nödvändigt med bevisupptagning i en domstolsprocess som förs i en medlemsstat och när bevisningen finns i en annan medlemsstat. Den svenska målsättningen uppfylldes och arbetet resulterade i ett modernt instrument och möjligheten att använda sig av kommunikationsteknik (bl.a. telefon och videokonferens) fick genomslag. Förordningen innebär bl.a. att medlemsstaternas domstolar skall kommunicera direkt med varandra när det är aktuellt med bevisupptagning över gränserna. beslutade också om att inrätta ett europeiskt rättsligt nätverk på privaträttens område. Nätverket skall underlätta det rättsliga samarbetet och också inrätta ett informationssystem för allmänheten. Informationssystemet skall dels bestå av information på en gemensam webbplats och dels av faktablad om olika ämnen. Inom för internationell privaträtt har ett arbete pågått med att förhandla fram en global domsrättskonvention på det privaträttsliga området. En framtida konvention kommer att ha stor betydelse för internationell tvistlösning. Under en diplomatkonferens i höll som ordförandeland dagliga samordnings- möten med övriga medlemsstater och kommissionen. Vid ett informellt ministerråd för justitie- och inrikesministrar under ordförandeskapet enades man om att fortsätta arbetet för att uppnå fri rörlighet av privaträttsliga avgöranden. Man enades om att inleda arbetet med ett pilotprojekt inom området, en europeisk exekutionstitel för 5.5.3 Asyl- och migrationspolitik På det asyl- och migrationspolitiska området uppnåddes ett genombrott i lagstiftnings- och harmoniseringsarbetet i och med att beslut fattades om att medlemsstaterna skall ta ett gemensamt ansvar i en krissituation och kunna ge tillfälligt skydd åt fördrivna personer. ses som en första byggsten i ett gemensamt asylsystem och en gemensam Vidare nåddes politisk enighet om direktivet och rambeslutet om I rambeslutet sägs att det lägsta straffet för människosmuggling skall vara och direktivet innehåller en klausul som innebär att medlemsstaterna kan undanta humanitärt motiverade handlingar från straffansvar. Det fattades även beslut om det direktiv som Direktivet reglerar ekonomiska sanktioner mot transportörer, som inte uppfyller kraven på kontroll av att passagerare har Ekonomiska sanktioner får dock inte utdömas när någon efter inresan beviljas asyl eller annat internationellt Beslut togs även om direktivet om ömsesidigt erkännande av avlägsnandebeslut samt om en rad frågor som rör viseringspolitiken. Barnens situation uppmärksammades särskilt och kommissionen har åtagit sig att införliva ett barnrättsperspektiv i lagförslag på det asyl- och migrationspolitiska området. Asyl- och migrationsfrågornas betydelse i de yttre förbindelserna betonades genom att en strategi, som fortlöpande skall följas upp, för dessa frågor utarbetades gemensamt av , och . Vidare inleddes genomförandet av ett nytt migrationsbistånd i ett antal för EU centrala ursprungs- och transitländer inom ramen för Högnivå- gruppen för asyl- och migration (HLWG). Den svenska godkände det svenska anslutningsavtalet till För att skulle kunna delta fullt ut i krävdes vidare att rådet fattat ett särskilt beslut att vi kan delta i det operativa samarbetet och att personkontrollerna vid de inre gränserna skall avskaffas. Förutsättningen för ett sådant beslut var att och övriga nordiska länder uppfyllde konventionens krav på en rad områden, bl.a. gällande yttre gränskontroll, narkotika, Schengens informationssystem (SIS) och skydd av personuppgifter. och en bit in skedde utvärderingar av de nordiska ländernas förmåga att leva upp till krav. Utvärderingarna utföll väl vilket medförde att de nordiska länderna enligt rådsbeslutet , och bekräftelse av allmänna rådet , inträdde fullt ut i . 5.6 En solidarisk och internationellt aktiv union Unionens roll på det utrikespolitiska området har stärkts . Genom samverkan mellan olika politikområden kan en solidarisk EU- politik i förhållande till omvärlden uppnås. Den svenska målsättningen under ordförandeskapet var att befästa EU:s utrikespolitiska roll i unionens agerande för fred, utveckling och internationellt samarbete. Grundvalen för detta är de gemensamma värderingar som delas inom unionen: demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstaten, jämställdhet, frihandel och miljöhänsyn. Stora ansträngningar lades ned för att EU skulle tala med en röst på den utrikespolitiska arenan. För att uppnå detta krävdes en kontinuerlig samordning med alla aktörer; övriga medlemsstater, den höge represen- tanten samt kommissionen. Omfattande insatser gjordes i sammanhanget av utlandsmyndigheterna. Ambassaderna, inte minst i medlemsstaterna, bidrog till såväl informationsinhämtning som att föra ut ordförandeskapets intentioner inom ett brett spektrum av frågeställningar. De multilaterala delegationerna, framförallt inom FN och , ledde en mycket omfattande EU-samordning samt förde EU:s talan vid förhandlingar och anföranden. Det senare gällde inte minst vid större konferenser, bl.a. världskonferensen om de fattigaste länderna samt om hiv/aids. Inom ramen för den s.k. politiska dialogen hölls ett mycket stort antal möten, på såväl regeringschefs- som tjänstemannanivå, med tredjeland. Fyra möten på stats- och regeringschefsnivå avhölls: med i , med och kandidatländerna i anslutning till Europeiska rådets möte i samt med i . Till detta kom ett fyrtiotal möten på utrikesministernivå. 5.6.1 Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken EU:s relationer med utvecklades under ordförandeskaps- perioden. President besök i manifesterade betydelsen av unionens förhållande till . I anslutning till besöket beslöt att Europeiska investeringsbanken (EIB) skulle kunna ge lån till miljöprojekt till . området främjades aktivt en diskussion om () i , bl.a. genom en av organiserad högnivå- konferens i . Den ekonomiska dialogen på finansministernivå återupptogs under det svenska ordförandeskapet. Under ordförandeskaps- perioden gjordes även stora framsteg på vägen mot ett multilateralt ramavtal (EU, , och ) om hantering av kärnavfall i nordvästra . Den Nordliga dimensionen vidareutvecklades inom EU och i samarbetet med och . Initiativet stärktes under det svenska ordförandeskapet och gavs ytterligare konkretion. Detta visade sig bl.a. i form av en överenskommelse mellan internationella finansinstitutioner och kommissionen om ett miljöpartnerskap (Northern Dimension Environmental Partnership) för finansiering av stora projekt inom miljö-, energieffektiviserings- samt kärnsäkerhetsområdet. Vidare formulerades riktlinjer för effektivare genomförande av unionens handlingsplan för den Nordliga dimensionen för åren 2000 2003. Avseende inleddes konkreta diskussioner innebärande, bl.a., att EU visade beredvillighet till att finna praktiska lösningar på de eventuella över- gångsproblem, som kan uppstå i anslutning till . Även på västra kunde Unionen stärka sin roll under ord- förandeskapet. Regionens närmande till EU manifesterades främst genom undertecknande av Stabiliserings- och Associeringsavtal med f.d. jugoslaviska republiken () och . Unionen utvecklade en omfattande diplomatiskt aktivitet och kunde reagera snabbt och samordnat på de våldsamma kriserna i södra och . Utrikesministertrojkan besökte regionen vid ett flertal tillfällen och president deltog i Europeiska Rådets möte i . Också samarbetet kring krishanteringen mellan EU och den nordatlantiska försvarsalliansen (NATO) utvecklades. Beträffande kunde EU nå enighet om den s.k. Mitchell- rapporten, som innehåller rekommendationer för hur man skall kunna återstarta fredsprocessen. Den höge representanten deltog i utarbetandet av rapporten. Vid toppmötet i beslöts vidare om en färdplan för hur EU skulle kunna bistå fredsprocessen i , bl.a. med förslag om hur innehållet i Mitchellrapporten skulle kunna genomföras. Vidare hölls ett första handelsministermöte inom ramen för Medelhavs- samarbetet (Barcelona-processen) för att diskutera arbetet med att skapa ett frihandelsområde runt . Unionens förbindelser med intensifierades, trots att samsyn inte uppnåddes om Kyotoprotokollet. Det beslöts under toppmötet EUUSA i att inrätta en högnivågrupp, som skall nystarta klimatdialogen mellan unionen och . Vidare nåddes enighet om gemensamma riktlinjer för att möjliggöra lanseringen av en ny WTO-runda. På det utrikespolitiska området förekom ett nära samarbete mellan och . Detta gällde västra och även synen på , där EU och gemensamt kunde ge sitt fulla stöd åt Mitchellplanen. Unionen kunde även spela en roll på koreanska halvön. Statsministerns besök i regionen, som företrädare för ordförandeskapet, gav stöd till den pågående fredsprocessen mellan och , som uppmanades till dialog och ökat samarbete med omvärlden. EU:s Afrikapolitik stärktes och bl.a. antogs en gemensam ståndpunkt om förebyggande, hantering och lösning av konflikter i . Unionen agerade fortsatt aktivt inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken för att stärka sammanhållning och enhetlighet i unionens politik vad avser främjandet av de mänskliga rättigheterna runtom i världen. Bl.a. antogs under det svenska ordförandeskapet rådsslutsatser avsedda att ytterligare stärka enhetligheten på området. Detta arbete har fortsatt och bl.a. lett till antagande av riktlinjer för EU:s dialoger om mänskliga rättigheter med tredje land. Under det svenska ordförandeskapet ökades vidare antalet uppvaktningar avseende döds- straffet där det förekommer. Med EU:s riktlinjer om dödsstraffet som modell utvecklades och antogs riktlinjer mot tortyr, i syfte att intensifiera EU:s arbete även på detta område. Unionen fortsatte att vara en betydelsefull aktör i FN:s kommission för mänskliga rättigheter. Under ordförandeskapets ledning antogs ett stort antal resolutioner framlagda av EU om situationen för mänskliga rättigheter i olika länder, om bosättningar i de av ockuperade områdena, om barnets rättigheter och om dödsstraffet. Unionen spelade en viktig roll i förberedelserna inför FN:s världs- konferens mot rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och främlingsrelaterad intolerans liksom under konferensen. Under svenskt ordförandeskap utarbetades konkreta förslag till åtgärder för bekämpning av dagens former av rasism och diskriminering som reflekteras i konferensens slutdokument. 5.6.3 Europeisk säkerhets- och försvarspolitik (ESFP) På det säkerhets- och försvarspolitiska området togs ett antal viktiga beslut under ordförandeskapet i arbetet med att stärka unionens militära och civila krishanteringsförmåga. De militära strukturerna, och säkerhetspolitik (KUSP), () och Militära staben (EUMS) inrättades permanent . Ett intensifierat samarbete med FN inleddes avseende militär och civil krishantering. Bl.a. beslöts att EU:s framväxande krishanteringsresurser skall kunna bidra till att stärka FN:s kapacitet på området. Unionen enades även om principer och områden för samarbete mellan EU och FN resp. () avseende civil krishantering. Unionens civila krishanteringsförmåga utvecklades, inte minst avseende den polisiära kapaciteten. Arbetet med att identifiera och analysera brister i de övergripande militära kapacitetsmålen inleddes under det svenska ordförandeskapet. Vid toppmötet i antogs ett program om att förebygga konflikter. Det omfattar bl. a. tydligare prioriteringar för förebyggande åtgärder samt förbättrade instrument för att motverka grundläggande konfliktorsaker som fattigdom, brist på goda styrelseformer och mänskliga rättigheter. Inom området yttre handelsförbindelser var det viktigaste enskilda beslutet avskaffandet av alla tullar och kvotbegränsingar på EU:s import från de minst utvecklade länderna för alla varor utom vapen och ammunition ("Everything But Arms-beslutet"). Det svenska ordförandeskapet fick en avgörande roll genom att man lade det kompromissförslag som löste den tidigare blockerade situationen i rådet. Beslutet att utan krav på motprestation avskaffa handelshindren även för de känsliga jordbruksvarorna, dock med övergångstider för ris, bananer och socker, innebar ett genombrott i EU:s förtroendeskapande åtgärder gentemot de minst utvecklade länderna (MUL) inför en ny förhandlings- runda inom ramen för världshandelsorganisationen (WTO). EU uppmanade i samband med andra i-länder att fatta liknande beslut. Ordförandeskapsarbetet på det handelspolitiska området karakteri- serades i hög grad av unionens ambitioner för att lansera en ny WTO- runda. Detta manifesterade sig på ett antal områden. Rådsslutsatser antogs om ökade insatser för att bekämpa smittsamma sjukdomar och berörde bl.a. avvägningen mellan patentskydd och flera krav på säker tillgång till läkemedel, bl.a. mot aids. Detta bidrog till den globala lösning av frågan som senare nåddes vid i . Frågan om sambandet mellan handel och hållbar utveckling prioriterades starkt. Det bidrog till ökad fokus inom EU på miljö- frågornas betydelse. EU:s kraftfulla agerande bäddade för det politiska genombrottet vid i , som medförde att miljöfrågor förs in i de nya handelsförhandlingarna i WTO.