prop · GP03166 · 2002-03-21 00:00:00 — Slutsatserna bygger på kommis- sionens utvärdering av rekommendationen om att stärka skyddet av min- deråriga (rådets rekommendation 98/560/EG av ). Rådet uppmanar i sitt beslut kommissionen att fortsätta arbetet med att främja rekommendationens tillämpning, att avge en förnyad utvärdering om dess genomförande samt att fortsätta dialogen med berörda parter om möjligheterna att införa tekniska system för föräldrakontroll i den digi- tala miljön. Barn i krig och på flykt Under det svenska ordförandeskapet i EU anordnades ett sär- skilt seminarium Barnet i krig och på flykt i . syftade till att fokusera på det skydd som kan ges utsatta barn i krig och på flykt ur dels asyl- och migrationspolitiskt och dels biståndspolitiskt Seminariet inriktade sig huvudsakligen på tre frågor: rätten till utbildning, rätten för barn och ungdomar enligt att få komma till tals och tillåtas delta i frågor som angår dem samt rätten till psykosocialt stöd. arrangerade under det svenska ordförandeskapet ett seminarium om olovliga bortföranden av barn till länder som inte anslutit sig till . EU:s konsulära arbetsgrupp, COCON, var inbjudna, tillsammans med representanter för och de två enskilda organisationerna REUNITE och ISS. Syftet med seminariet var att diskutera möjligheterna att komma överens om en gemensam och internationellt accepterad metod för att underlätta och säkerställa rätten till umgänge för förälder vars barn förts till ett land som inte är anslutet till . Seminariet följdes upp med ytterligare ett seminarium med samma Inbjudan riktades , förutom till EU- länderna, till flera av . för , , , och . Inom EU har arbetet om unga människors alkoholkonsumtion på svenskt initiativ resulterat i en rådsrekommendation (Kom (2000) 736) som att bl.a. förbättra det hälsofrämjande arbetet i syfte att förebygga alkohol- relaterade problem hos barn och ungdomar. I det europeiska utvecklingssamarbetet har regeringen fått gehör för att ge barnfrågorna en plats i Gemenskapens nya utvecklingspolicy. det svenska ordförandeskapet arrangerades ett expertsemi- narium på hög nivå om barnrättsperspektivet i flykting och bistånds- Till experterna från EU:s medlemsländer, kommissionen och representanter för FN-organ och enskilda organisationer hörde också flickor och pojkar som själva kommit som flyktingar till samt 10.3 och Östersjösamarbetet Skr. Handlingsplan för barn och unga i närområde Som ett resultat av en beställning från 1998, utarbetades inom en "Handlingsplan för barn och unga i närområden". Närområdet omfattar de tre baltiska länderna samt nordvästra , inklusive . Syftet är att förbättra barns och ungas situation i närområdet genom att stödja tvärsektoriella projekt. Särskilt pekas på föräldralösa barn, gatu- barn, barn med funktionshinder samt andra barn med särskilda behov. sektorer som ingår är hälso-, social-, kultur och utbildningssektorerna. särskild arbetsgrupp med representanter för var och en av de fyra sekto- rerna har tillsatts för att bedöma ansökningar. avsattes till olika projekt varav cirka en tredjedel går direkt till de Nordiska informationskontoren i närom- rådet för att dessa på ett smidigt sätt skall kunna stödja mindre projekt. Dessa kontor har till sin hjälp i bedömningen av projekt referensgrupper bestående av lokala befattningshavare som sysslar med barnfrågor. igångsätts ett hundratal projekt varav är lokalt beslu- har beviljat det svenska medel för att genomföra en studie av regelsystemen på barn- och för- äldraområdet i , och . dessa länder och deras för- och nackdelar jämfört med regelsystemen i de nordiska länderna skall beskrivas. Vidare skall analyseras om det finns skäl att överföra delar av systemen till de nordiska länderna. Det övergripande målet för studien är att vara en kunskaps- och inspi- rationskälla för de nationella lagstiftarna i och utgöra grunden för det fortsatta nordiska lagstiftningssamarbetet på området. Östersjösamarbetet för utsatta barn togs inom Östersjöstaternas råd ett svenskt initiativ till ett mer intensivt regionalt samarbete kring frågor som rör kommersiell sexuell exploatering av barn i regionen. Målet var att, hos politiker och höga beslutsfattare, förankra ett multidisciplinärt tillvägagångssätt i arbetet med sexuellt exploaterade barn och att bygga ett nätverk mellan inrättade en särskild arbetsgrupp för att leda detta Arbetsgruppens mål var att uppfylla det gemensamma åtagande som de svenska och norska regeringarna gjorde i samband med en konfe- rens mot kommersiell sexuell exploatering av barn som hölls i i Åtagandet innebar bildandet av ett nätverk i kompetens- höjande syfte mellan beslutsfattare och hög administrativ personal, samt att sprida specialistkunskap om sexuellt utnyttjade barn i regionen. Vid ett barnministermöte i gav ministrarna inom Östersjöstaternas råd sitt stöd till en föreslagen handlingsplan för att använda IT-teknik i det kompetenshöjande arbetet. Navet i detta sam- Skr. 2001/02:166 arbete är hemsidan at Risk in the Baltic Sea Region (). Hemsidan erbjuder möjlig- heter till interaktivt samarbete mellan barnspecialister i regionen. Vid ett möte i med regionens barn- ansvariga ministrar togs ett beslut att fortsätta samarbetet inom Östersjö- staternas råd . En enhet för barnfrågor inrättas från inom sekretariatet för Östersjöstaternas råd. Enheten har till uppgift att fortsätta utveckla arbetet mot kommersiell sexuell exploatering av barn. En referensgrupp är knuten till enheten och skall fortsätta att stödja och utveckla arbetet med sexuellt exploaterade barn. Gruppen skall nu diskutera hur andra barnfrågor kan prioriteras inom det nu etablerade samarbetet. , tillsammans med övriga EU-länder är drivande i frågan om barnets rättigheter i FN. Tillsammans med den latin- amerikanska gruppen, GRULAC, lägger EU fram resolutioner om bar- nets rättigheter i såväl generalförsamlingen som kommissionen för de mänskliga rättigheterna. antog , på EU:s initiativ, en resolution som begärde att en studie om våld mot barn skall färdigställas. innevarande år kommer FN:s specialsession om barn att hållas. Mötet skulle enligt planerna ha ägt rum , men blev på grund av händelserna uppskjutet. kommer att representeras av en delegation som leds av vice stats- ministern och där representanter för i övrigt, riks- dagen, , Sida, frivilligorganisationer samt tre ung- domar ingår. Specialsessionen är en uppföljning av det barntoppmöte som ägde rum . Som ett av initiativtagarländerna till toppmöte har också varit aktivt engagerad i barntoppmötets uppföljning. Syftet med mötet är att följa upp och utvärdera vad som har hänt anta nya mål och aktionsplaner för barn och unga. har varit aktivt under förberedelserna, bl.a. i egenskap av ord- förande i EU , då två förberedande möten hölls, och bl.a. drivit frågan om att det slutdokument som skall antas skall ha ett utpräglat barnrättsligt perspektiv utifrån . Ytterligare frågor som har drivit aktivt är vikten av åtgärder mot våld mot barn i alla dess former, med särskild betoning på förbud mot aga, rätten till reproduktiv hälsa samt barns rätt att komma till tals i alla frågor som rör dem. har också aktivt verkat för barns och ungas deltagande i såväl processen som specialsessionen och i sak. I har medverkat till att formulera de gemensamma internationella utvecklingsmålen, som på områden som utbildning, livsmedelssäkerhet och hälsa direkt inriktas på det enskilda barnet och på områden som gäller samhällsplanering, miljö och inve- steringar tydligt rör barn. Med ett barnrättsperspektiv som både beaktar och tillämpar avser regeringen att ytterligare effektivi- sera arbetet för att nå utvecklingsmålen. lingssamarbete stöder på det sättet nationella ansträngningar att fullgöra åtaganden enligt och andra internationella överens- WHO har en viktig roll vad gäller utvecklingsarbete och att sätta normer i frågor som rör barns och ungdomars hälsa. Ett viktigt arbetsområde för WHO är arbetet för att utveckla och i låginkomstländer stödja tillämp- ning av enkla rutiner för diagnos och behandling av de vanligaste sjuk- domarna hos barn (akut luftvägsinfektion, mässling, malaria, diarré och har barnrättsfrågorna successivt integrerats i detta arbete. Ungdomshälsoprogrammet sätter in hälsofrågorna i det bredare sammanhang som är nödvändigt för att ungdomar skall uppnår en god hälsa och positiv livsutveckling, inklusive reproduktiv hälsa och prevention av drogmissbruk. har, via Sida, under en följd av år ekonomiskt stött arbetet och stödet avses fortsätta under de kommande har i Världshälsoförsamlingen och i aktivt verkat för barns hälsa med ett rättighetsperspektiv skall beaktas också inom WHO:s olika övriga programområden. fattade beslut om en ändring i om amning så att den generella rekommendationen nu är att enbart ge barnen , i egenskap av EU- ordförande, spelade en avgörande roll i förhandlingarna som ledde fram till ett enhälligt beslut. en resolution om WHO:s uppföljning av målen i FN:s millennie- Bl.a. skall en särskild strategi för WHO:s insatser för repro- duktiv hälsa tas fram . WHO kommer då också att lägga fram en organisationsövergripande barnstrategi. 2002 värd för ett om barns och ungdomars hälsa. är ett gemensamt arrangemang mellan WHO och , ingår som ett led i ansträngningarna att på bred front få till stånd ett genomförande av dokumenterat effektiva hälsoinsatser. Under det svenska EU ordförandeskapet genomfördes i på svenskt initiativ en europeisk på ministernivå med temat Unga och alkohol. Hälso- och ungdomsministrar och andra repre- sentanter från 51 länder i antog en ny WHO-deklaration om unga människor och alkohol. Konferensen har inspirerat flera länder att gå vidare med egna initiativ för att minska unga människors skadliga alko- I förberedelsearbetet till lades vikt vid förankring genom ungdomsrepresentation och ett särskilt ungdoms- möte hölls i under förberedelserna med unga från samtliga Skr. 2001/02:166 WHO-länder. Internationella arbetsorganisationen () är för syssel- sättnings- och arbetslivsfrågor. beslutande församling Internatio- nella arbetskonferensen antog 1998 en deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet samt riktlinjer för dess uppföljning. I deklarationen slås fast att alla medlemsländer genom sitt med- lemskap i och sin anslutning till stadga har en förpliktelse att respektera, främja och genomföra de principer och rättigheter som är tema för grundläggande rättighetskonventioner. Till de åtta kon- ventioner som åsyftas hör bl.a. konventionerna (nr 138) om minimiålder för arbete och (nr 182) om förbud mot och omedelbara åtgärder för av- skaffandet av de värsta formerna av barnarbete. Den antagna konventionen nr 138 ratificerades av 1990 sedan vissa ändringar vidtagits i dels arbetsmiljölagen, dels dåva- rande Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om minderåriga. Den antagna konventionen nr 182 ratificerades av utan att några lagändringar behövde vidtas. Konventionen nr 182 kan ses som en precisering av artikel 32.1 i FN:s konvention om barnets rättigheter och konventionen nr 138 som en precisering av dess artikel 32.2. medverkade mycket aktivt i utarbetandet av såväl deklaration som konventionen nr 182. arbete på fältet för att bekämpa barnarbete sker främst inom ramen för det s.k. (International Programme for the Elimination of Child Labour). Projektet som inleddes i början av 1990- talet är nu verksamt i ett fyrtiotal länder, med vilka /IPEC slutit for- mella avtal. Genom avtalen har länderna förbundit sig att iverksätta ett nationellt handlingsprogram för avskaffande av barnarbete. Projektet bedrivs bl.a. i samarbete med arbetsmarknadens parter och lokala frivil- ligorganisationer. ger genom Sida stöd till IPEC. bidrog med till två delprojekt, dels stöd till lokalt anpassad verk- samhet i mot de värsta formerna av barnarbete, dels stöd till del- programmet SIMPOC (Statistical Information and Monitoring Pro- gramme on Child Labour). bereds inom Sida stöd till ett nytt program inom IPEC inriktat på domestic child labour. Stödet före- slås omfatta , och avser verksamhet i , , och . Via Sida har också givits ett stöd på totalt till projektet and its Impact, ett samarbetsprojekt mellan , () och . Kommande inriktning av barnpolitiken Det är nu regeringen formulerade den strategi för att för- verkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i , för vilken har redogjorts i denna skrivelse. Som framgått har arbetet rönt stor framgång inom ett flertal områden, medan det inom andra återstår mycket att göra för att barns och ungas rättigheter och intressen skall beaktas och bli till- godosedda. Under de år som strategiarbetet har pågått har också nya kun- skaper och erfarenheter vunnits. Det finns därför skäl att se över strategin för att ytterligare förstärka arbetet med genomförandet av barnkonven- tionen i . Som sagts så , även i denna skrivelse, är arbetet med att förverkliga en ständigt pågående pro- cess. Man kan aldrig säga att man är färdig, att nu har vi genomfört barn- konventionen i . Regeringen har därför för avsikt att upp- datera strategin och återkomma i denna fråga till . Regeringens avsikt är sedan att fortlöpande, göra en uppdatering av strategin. I den förra barnskrivelsen angav regeringen att tyngdpunkten i rege- ringens barnpolitik ligger i förbättringar för barn- familjerna, ökade resurser till skola, vård och omsorg, uppmärksamhet och stöd för utsatta barn samt ökade möjligheter för barns och ung- domars inflytande. Denna huvudsakliga inriktning ligger fast även fort- sättningsvis. Utifrån de kunskaper och erfarenheter som har nåtts under de år strategiarbetet har pågått, har regeringen definierat ett antal områ- den där det nu är särskilt viktigt att gå vidare i arbetet med att stärka barns och ungas rättigheter. Därutöver är det viktigt att uppmärksamma frågor om barns stress och föräldrars tid för barnen. Ensamföräldrarnas ekonomiska situation och dess konsekvenser för barnen är också en fråga som blivit alltmer angelägen att belysa. Ett mycket stort antal barn som bor i har själva invandrat eller har föräldrar som är födda utomlands. Det är mot denna bakgrund viktigt att uppmärksamma hur vuxenvärlden kan stödja barnens och ungdomarnas förmåga att hantera mötet mellan olika kulturer. Regeringens avsikt är att ytterligare tydliggöra barnperspektivet i bud- getpropositionen genom att tillföra ett barnperspektiv på nya områden eller att fördjupa redan befintliga barnperspektiv. Allt i syfte att förverk- liga den målsättning regeringen har att statsbudgeten skall ha ett tydligt barnperspektiv. Kunskaper om barn och unga För att samhället på olika nivåer skall kunna föra en politik som är bra för barn och unga krävs det goda kunskaper om barns situation i olika avseenden likaväl som om barns och ungas värderingar, önskemål och krav. Det finns betydande kunskaper både från statistik och forskning. Som bland annat konstaterat finns det också brister. Arbetet med kunskapsinhämtning måste därför gå vidare. I det fortsatta arbetet behöver en systematisk analys göras av vilka kunskaper och kunskapsluckor som finns. I detta ligger i hög grad att kombinera kunskaper från olika områden i syfte att få en tydligare hel- hetsbild av barns situation. Det går inte att få en hel bild av barns och ungas situation eller värde- ringar utan att fråga dem själva. Det utvecklingsarbete som pågår inom olika statistik- och forskningsområden måste systematiseras och spridas till alla områden där det finns ett relevant barnperspektiv. Den barndel som är kopplad till undersökningen om levnadsförhållanden är ett bra exempel när det gäller att direkt använda barn och unga som källor. Detta är också ett sätt att visa barn och unga den respekt som självfallet till- kommer andra grupper i samhället. har samlat kunskap om barns och ungas levnadsförhållanden och även gett ut publikationen Upp till 18, som innehåller en sammanställning av statistisk information om barn och unga. I det förslag till förstärkning av som lämnats till (prop. 2001/02:96 En förstärkt ) föreslås att ombudsmannens uppgift att samla kunskap och sammanställa statistik skall lagfästas som en obligatorisk uppgift. samlar fortlöpande in och sprider kunskap om ung- domars villkor i samhället i form av såväl forskningsresultat som statistik och utredningar. Dessa kunskapsbaser kommer självfallet att utgöra ett viktigt inslag i detta arbete. 11.2.3Barns och ungas rätt till delaktighet och inflytande Att vara delaktig och ha inflytande har stor betydelse för en ung män- niskas utveckling. Det ger självförtroende och självkänsla. Men att ha inflytande är också en rättighet. I en demokrati har alla medborgare rätt att delta i utformningen av samhället. Att öka och stärka barns och ungas inflytande är därför en kärnfråga för alla politikområden, men i synnerhet för barn-, ungdoms- och demokratipolitiken. är också medveten- heten stor om behovet av insatser för den demokratiska återväxten. Regeringen har bl.a. i den lagda demokratipropositionen (prop. 2001/02:80) fört fram detta. En viktig förutsättning för att demokratin skall vara hållbar är att den förankras bland barn och ungdomar samt att deras deltagande i samhället utvecklas och uppmuntras. En prioriterad fråga framöver är således att utveckla metoder för att ta till vara och uppmuntra barns och ungas engagemang. Särskild tyngd bör också läg- gas vid att utveckla metoder för att förankra ett demokratiskt medvetande bland barn och unga. Den som vill gifta sig inför svensk vigselförrättare får enligt nuvarande huvudregel sin rätt att ingå äktenskapet prövad enligt lagen i det land där han eller hon är medborgare. En utländsk medborgare som haft hemvist i kan dock få sin rätt att ingå äktenskap prövad enligt svensk lag. Bakgrunden till grundprincipen är att , liksom många andra länder, utgått från att en person har starkast anknytning till medborgarskapslandet. Man eftersträvar härigenom att undvika att hamna i situationer där ett par anses som gifta i ett land men inte i ett annat. Innebörden av huvudregeln är alltså att svenska och utländska med- borgares rätt att gifta sig kan bedömas enligt olika regler. Detta kan leda till otillfredsställande resultat och de svenska reglerna har kritiserats i olika sammanhang. Inom pågår f.n. en översyn av de lagregler som styr valet av tillämplig lag vid hindersprövning, med särskild uppmärksamhet på frågorna om lägsta äktenskapsålder. Utgångspunkten för översynen är att det bör tillskapas en ordning enligt vilken det gäller samma åldersgränser för både svenska och utländska medborgare som vill vigas inför svensk vigselförrättare. Översynen om- fattar också andra närliggande frågor, t.ex. erkännande av i utlandet enligt utländsk lag ingångna äktenskap. Arbetet är inriktat på att förslaget till lagändringar skall kunna presenteras i en departementspromemoria . har välkomnat initiativet och uppmuntrat regeringen i sina avsikter att överväga lagändringar för att öka skyddet mot skadliga verkningar av för tidiga äktenskap och undanröja diskrimi- nering av barn. har tillkännagett att den ser med tillfredsstäl- lelse på det pågående arbetet och anser det angeläget att lagstiftnings- åtgärder omgående kommer till stånd (bet. 2001/02:LU13, rskr. 2001/02:148). 11.2.5 Flickor i patriarkala familjer Inom vår befolkning ryms nu svenskar som har vitt skilda livserfaren- heter, värderingar och förhoppningar. Att nå uppslutning kring samhäl- lets grundläggande värderingar om mäns och kvinnors lika värde, om demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna är inte bara skolans, myndigheters eller frivilligorganisationers ansvar. genom ett kollektivt ansvar som även delas av de enskilda människor som tillsammans bildar vår nation. Regeringens arbete har framför allt tagit sikte på att förändra situationen för flickorna. För att uppnå en reell förändring måste även pojkars villkor uppmärksammas. Skolan, trossamfund och organisationer bildade på etnisk grund är också viktiga aktörer när det gäller att öka kunskaperna om det svenska samhället och de mänskliga rättigheterna. Två kunskapsseminarier har genomförts med del- tagande av integrations-, demokrati-, barn-, skol- och jämställdhets- Seminarierna var riktade till företrädare för myndigheter, organisationer bildade på etnisk grund, andra frivilligorganisationer och Diskussionen rörde huvudsakligen hur myndigheter och organi- sationer skall kunna samarbeta för att förbättra situationen för flickorna Skr. 2001/02:166 och deras familjer. Ett seminarium med olika trossamfund äger rum i Regeringen avser vidare att lägga fram en propo- sition om förstärkt skydd för barn och ungdomar i utsatta situationer. Det handlar bl.a. om frågor kring fysisk och psykisk misshandel av barn och om förändringar i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Avsikten är bl.a. att stärka barnets rättigheter i lagstiftningen. Samhällets möjligheter att gripa in till stöd för utsatta flickor i patriarkala familjer kommer också att förtydligas. Regeringen avser också att uppdra åt att redovisa goda exempel och metoder för att förebygga konflikter mellan individen och familjen där orsakerna kan vara patriarkala normer. Vidare aviseras lagändringar så att den svenska lagens 18-årsgräns för äktenskap blir tillämplig även för utländska medborgare (se avsnitt 11.2.4). Regeringen kommer också att tillsätta en expertgrupp med uppdrag att ge förslag på åtgärder och arbetsmetoder som kan skydda och stödja utsatta flickor. Expertgruppen skall också ge förslag på åtgärder för att nå män och poj- kar med starkt patriarkala värderingar. Regeringen har i propositionen Stöd till brottsoffer presenterat en strategi för det fortsatta arbetet med brottsoffer (prop. 2000/01:79). I strategin anges att barn som brottsoffer är ett av de områden som regeringen bedömer som viktigast att prioritera i sitt fortsatta arbete med att för- stärka skyddet för och stödet till brottsoffer. Statsministern har i sin regeringsförklaring av bl.a. uttalat att stödet till brottsoffer, särskilt bland barn och unga, skall stärkas. Barn i familjer med knappa ekonomiska omständigheter Cirka 180 000 barn lever i familjer som kontinuerligt uppbär ekonomiskt bistånd till sin försörjning och där biståndet är den huvudsakliga försörj- Gruppen domineras av ensamföräldrar och familjer där för- äldrarna är födda utomlands. Det pågår ett arbete med att nedbringa antalet biståndsmottagare genom att förbättra tillgången på arbete och genom ett långsiktigt socialt Detta är viktigt också för barnen i dessa familjer. Även om de mål som finns när det gäller att minska antalet socialbidragsmottagare upp- fylls kommer ändå ett inte oväsentligt antal barn leva i familjer som har behov av bistånd för sin försörjning också . Kunskapen om konsekvenserna av leva under knappa ekonomiska omständigheter är mycket begränsade. Vad det innebär för självbild, framtidsförhoppningar, skolprestationer och ekonomisk situation för barnen är i stor utsträckning De kunskaper som finns behöver inventeras. Visst material finns i övergripande statistik och från forskningen. En betydande empirisk kun- skap finns också hos kommunernas socialtjänst. Detta material behöver Skr. 2001/02:166 tas tillvara. Utifrån en inventering av befintlig kunskap bör en bedömning göras av ytterligare kunskapsbehov. En viktig fråga i det fortsatta arbetet inom är hur de psykologiska och pedagogiska effekterna av att leva i en familj som är beroende av bistånd för sin för- sörjning ser ut. Inom ramen för länsstyrelsernas tillsyn av pågår ett gemensamt projekt mellan och länsstyrelserna benämnt Barnperspektivet i hanteringen av långvarigt socialbidragsberoende. Det projektet kommer att tillföra kunskaper som kan vara till nytta vid bedömningen av eventuellt kommande åtgärder. rapporterade det uppdrag som rege- ringen givit att vidareutveckla och sprida metoder samt initiera projekt i syfte att förebygga könsstympning m.m. (se avsnitt 6.1).