prop · GP0380 · 2002-01-17 00:00:00 — Samrådet skall ske senast före omröstningsdagen.Ett omröstningsdistrikt skall omfatta ett eller flera valdistrikt. Skall denkommunala folkomröstningen äga rum med ett allmänt val eller ennationell folkomröstning, skall omröstningsdistrikt och valdistrikt sammanfalla.Om den kommunala folkomröstningen skall hållas på som ett allmänt valeller en nationell folkomröstning, skall röstsedlarna för den kommunalafolkomröstningen ha en färg som avviker från de övriga val- eller röstsedlarna.Fullmäktige får besluta om de ytterligare föreskrifter som behövs för attgenomföra folkomröstningen.Förslaget behandlas i avsnitt 5.5.De nya tredje och fjärde punkterna i första stycket innebär ingen ändring i sak. Ändringarna har föranletts av att punkten om röstlängd och röstkort regleras ien egen paragraf.Ändringen i första stycket femte punkten innebär att i anslutning till attfullmäktige beslutar att hålla en folkomröstning skall även beslut fattas omvilka möjligheter till förtidsröstning som skall finnas. Enligt 9 kap.3 §vallagen (1997:157) kan vid allmänna val och nationella folkomröstningarförtidsröstning ske på ett flertal ställen. Vidare finns det enligt 9 kap. 5 §och 14 kap. 2 § samma lag möjlighet att rösta med bud bl.a. om man är sjuk, harfunktionshinder eller är gammal. Några motsvarande bestämmelser finns inte ilagen om kommunala folkomröstningar. Kommuner och landsting ges möjlighet attbesluta om att förtidsröstning skall kunna genomföras.Ett nytt andra stycke innebär att kommunen eller skall samråda medcentrala valmyndigheten innan beslut om en folkomröstning fattas. I 6 § lagen om kommunala folkomröstningar införs en bestämmelse om att kommunen ellerlandstinget i vissa fall själv skall ansvara för utskriften av röstlängder ochröstkort. Utskriften skall ske med ledning av de register som erhålls från dencentrala valmyndigheten. Bestämmelsen i 2 § första stycket tredje punkten om att fullmäktige skall besluta om att röstlängd skall framställas och röstkortupprättas bör därför utgå. För att den centrala valmyndigheten skall ha enrimlig möjlighet att planera och uppfylla kommunens eller önskemålrörande framställningen av röstlängder och röstkort vid en kommunalfolkomröstning, måste kommunen eller samråda med den centralavalmyndigheten innan beslut om omröstning fattas. Ett sådant samråd skall skesenast före omröstningsdagen. Detta för att centrala valmyndighetenskall ha tillräcklig tid för planering.I ett nytt tredje stycke tydliggörs att ett omröstningsdistrikt skall omfattaett eller flera valdistrikt. Vidare görs ett tillägg om att omröstningsdistriktoch valdistrikt måste sammanfalla om en folkomröstning hålls samtidigtmed ett allmänt val eller en nationell folkomröstning.Enligt 2 § första stycket andra punkten lagen om kommunala folkomröstningarbeslutar fullmäktige om indelningen i omröstningsdistrikt. En kommunalfolkomröstning kan därför ske i hela eller en del av en kommun eller ettlandsting. Detta följer också av bestämmelserna i 5 kap. 34 § kommunallagen(1991:900).Äger den kommunala folkomröstningen rum som ett allmänt val eller ennationell folkomröstning torde den vanligaste ordningen vara att de valdistriktsom då används även används som omröstningsdistrikt. Oavsett om den kommunalafolkomröstningen äger rum som ett allmänt val eller en nationellfolkomröstning bör indelningen av omröstningsdistrikt fungera likartat. Den nyabestämmelsen innebär att om fullmäktige beslutar att genomföra en omröstning,skall gällande valdistriktsindelning användas för att avgränsa det avseddaomröstningsdistriktet. Skall en folkomröstning hållas som ett allmänt val eller en nationell folkomröstning kommer samma röstlängd attanvändas. Då blir det, precis som anfört i sitt remissyttrande, i praktiken omöjligt att i den kommunala folkomröstningen avvika från denvaldistriktsindelning som gäller för det allmänna valet eller den nationellafolkomröstningen. I paragrafen förtydligas därför att om den kommunalafolkomröstningen hålls med ett allmänt val eller en nationellfolkomröstning måste omröstningsdistrikten sammanfalla med denvaldistriktsindelning som gäller för det allmänna valet eller den nationellafolkomröstningen.I ett nytt fjärde stycke införs en bestämmelse om att om en kommunalfolkomröstning äger rum vid samma tillfälle som ett allmänt val eller ennationell folkomröstning skall röstsedlarnas färg avvika från de övriga val-eller röstsedlarna.Äger en folkomröstning rum som ett allmänt val eller ennationell folkomröstning framställs vanligtvis röstsedlarna i samma format somde sedlar den centrala valmyndigheten tillhandahåller. Lagen om kommunalafolkomröstningar innehåller ingen bestämmelse om vare sig format eller färg påvalsedlar. Det är dock naturligt att röstsedlarna har samma format som övrigaröstsedlar om den kommunala folkomröstningen hålls vid samma tillfälle som ettallmänt val eller en nationell folkomröstning och om de framställs av dencentrala valmyndigheten. För att någon risk för sammanblandning av valsedlarnainte skall kunna ske bör röstsedlarnas färg avvika från de övriga val- ellerröstsedlarna.5 § Rösträtt vid folkomröstning i en kommun har den som är folkbokförd ikommunen, senast för folkomröstningen fyller och1. är medborgare i eller i någon annan av Europeiska unionensmedlemsstater (unionsmedborgare),2. är medborgare i eller , eller3. för det fall de är andra utlänningar, har varit folkbokförda i i följd före dagen för folkomröstningen.Rösträtt vid folkomröstning i ett landsting har den som har rösträtt vidfolkomröstning i en kommun inom landstinget.Förslaget behandlas i avsnitt 5.5.I paragrafen görs en anpassning till de bestämmelser som redan finns i 4 kap. 2§ kommunallagen (1991:900) och 1 kap. 3 § vallagen (1997:157) rörande kraven för rösträtten.Sveriges medlemskap i har medfört att unionsmedborgare fått rösträtt på samma villkor som svenska medborgare. rösträtt har även medborgarei och . Övriga medborgare med utländskt medborgarskap får kommunalrösträtt om de varit sammanhängande folkbokförda i landet före valdagen.Kraven för rösträtt bör vara desamma oavsett om det avser ett val till kommun-och eller om det gäller en folkomröstning. Enanpassning av lagen om kommunala folkomröstningar sker därför i nämndahänseende.6 § När en folkomröstning skall hållas, skall en röstlängd upprättasför varje omröstningsdistrikt. Det är uppgifterna i folkbokföringsdatabasenenligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i skatteförvaltningensfolkbokföringsverksamhet och i fastighetsregistret enligt lagen (2000:224) omfastighetsregister före dagen för folkomröstningen som skall ligga till grund för uppgifterna i röstlängderna.Uppgifter för framställning av röstlängder och röstkort tillhandahålls av dencentrala valmyndigheten efter anmälan.Skall folkomröstning äga rum med ett allmänt val eller en nationellfolkomröstning, får röstlängderna och röstkorten för den kommunalafolkomröstningen samordnas med valet eller med den nationella folkomröstningen.I annat fall och för de personer som inte är röstberättigade i det allmännavalet eller den nationella folkomröstningen skall kommunen eller landstingetframställa röstlängd och upprätta röstkort med ledning av registeruppgifternasom erhålls från den centrala valmyndigheten.Centrala valmyndigheten har rätt till ersättning för de kostnader som föranledsav den kommunala folkomröstningen.Förslaget behandlas i avsnitt 5.5.Paragrafen har sin motsvarighet i nuvarande 10 § och behandlar bestämmelser somskall gälla för upprättande och framställande av röstlängd samt röstkort.Första stycket reglerar vilken dag uttag skall ske ur befintliga register föratt bestämma innehållet i röstlängderna.Lagen om kommunala folkomröstningar saknar en bestämmelse omvilken dag uttag ur befintliga register skall ske för beräkning av de personersom har rösträtt i folkomröstningen. Vilken dag uttag skall ske bestäms därförenligt bestämmelserna i vallagen (1997:157). Enligt 7 kap. 4 § vallagen är detde uppgifter som föreligger före valdagen i folkbokföringsdatabasenenligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i skatteförvaltningensfolkbokföringsverksamhet som skall ligga till grund för uppgifterna iröstlängderna. har anfört att det bör framgå att ävenLantmäteriverkets fastighetsregister utgör grund för röstlängdsframställningen.I propositionen 2001/02:53 Ändringar i vallagen, m.m. föreslås att 7 kap. 4 §vallagen skall ändras så att det även framgår att Lantmäteriverketsfastighetsregister skall användas för framställning av röstlängder.Lagstiftningen som gäller för kommunala folkomröstningar bör så långt sommöjligt vara densamma som den som gäller för riksomfattande folkomröstningar.Tillägget i andra stycket är därför en anpassning till de bestämmelser som finns i vallagen samt till det förslag som regeringen lämnat ipropositionen Ändringar i vallagen, m.m.I ett nytt andra stycke införs en bestämmelse om att uppgifter för framställning av röstlängder och röstkort tillhandahålls av den centrala valmyndigheten efter anmälan.Enligt vallagens nuvarande bestämmelser är det skattemyndigheterna i respektivelän som upprättar röstlängder och röstkort. I propositionen 2001/02:53 Ändringar i vallagen, m.m. föreslås dock att detta ansvar skall flyttas till den centrala valmyndigheten.Det är den centrala valmyndigheten som ansvarar för planeringen ochproduktionen av röstlängder och röstkort. Tryckningen av röstlängder ochröstkort sker på uppdrag av den centrala valmyndigheten hos externaserviceföretag. I praktiken innebär det att tryckeriet erhåller ett register påADB-medium med de uppgifter som röstlängderna och röstkorten skall förses med. I samband härmed överlämnas också formulär som visar hur röstlängd respektiveröstkort skall vara utformade.Att göra utskrifter av röstlängder och röstkort vid kommunala folkomröstningaringår dock inte i de avtal som den centrala valmyndigheten träffat med olikatryckerier. I de fall en kommun eller ett landsting beslutar om att ha enomröstning som inte sammanfaller med ett allmänt val eller en nationellfolkomröstning måste det därför ankomma på kommunen eller att självombesörja att utskrift av röstlängder och röstkort sker. För att så skall kunnaske införs en bestämmelse om att uppgifter för framställning av röstlängder ochröstkort tillhandahålls av den centrala valmyndigheten efter anmälan.Ett nytt tredje stycke innebär att om en folkomröstning skall äga rumsamtidigt med ett allmänt val eller en nationell folkomröstning och gruppen avröstberättigade i valen är desamma, får röstlängderna och röstkorten samordnasmed valet eller den kommunala folkomröstningen.Vidare införs en bestämmelse som innebär att kommunen eller självaskall ombesörja utskrift av röstlängder och röstkort om en kommunalfolkomröstning skall hållas annat än i samband med ett allmänt val eller ennationell folkomröstning. Samma förfarande skall gälla om en kommunalfolkomröstning äger rum som ett allmänt val eller en nationellfolkomröstning och det finns röstberättigade som endast har rösträtt i denkommunala folkomröstningen.Flertalet kommunala folkomröstningar har ägt rum på som ett allmäntval eller en nationell folkomröstning där gruppen röstberättigade har varitdesamma i valet eller omröstningen. Därmed har röstlängds- ochröstkortsframställningen kunnat samordnas med det allmänna valet eller dennationella folkomröstningen och utskriften av röstlängder och röstkort harombesörjts av den centrala valmyndigheten. De berörda kommunerna har därmed inte heller haft några kostnader för röstlängds- och röstkortsframställningen.Äger den lokala folkomröstningen rum som t.ex. valet tillEuropaparlamentet kan det, precis som anfört i sittremissyttrande, finnas en grupp röstberättigade som endast har rösträtt i denkommunala folkomröstningen. Denna grupp röstberättigade får inte några röstkortgenom den centrala administrationen. I sådana fall bör det åligga den kommuneller det landsting som anordnar den lokala folkomröstningen att framställasärskilda röstkort för denna grupp med ledning av register från den centralavalmyndigheten. Det skall vidare vara frivilligt för kommunerna att nyttjamöjligheten till samordning.Ändringen i fjärde stycket innebär att beteckningen skattemyndigheten byts utmot centrala valmyndigheten i konsekvens med att regeringen i prop. 2001/02:53föreslagit att centrala valmyndigheten skall överta skattemyndighetens uppgifter inom detta område.7 § Röstkorten skall skickas ut . Om förtidsröstning skallske, skall röstkorten vara de röstberättigade till handa senast den dag somförtidsröstningen inleds.Förslaget behandlas i avsnitt 5.5.Nuvarande 7 § skall betecknas 11 §. Paragrafen är ny och behandlar den tidpunktsom kommunen eller senast skall skicka ut röstkorten vid en folkomröstning.Enligt 7 kap. 8 § vallagen (1997:157) skall röstkorten skickas ut så snart sommöjligt, dock senast i så god tid att de kan beräknas vara väljare som ärfolkbokförda i landet till handa dagar före valdagen. Någonmotsvarande bestämmelse finns inte i lagen om kommunala folkomröstningar.Vid en folkomröstning som inte hålls i samband med ett allmänt valeller en nationell folkomröstning får kommunen eller själva bestämma när röstkorten skall sändas ut. I samband med att kommunen eller landstingetbeslutar att en omröstning skall hållas skall också beslut fattas om vilkamöjligheter till förtidsröstning som skall finnas. Om fullmäktige beslutar attförtidsröstning skall ske, är det viktigt att de röstberättigade får röstkorteni sådan tid att de verkligen kan utnyttja möjligheten att rösta . Enbestämmelse införs därför om att de röstande skall få sina röstkort senast dendagen som förtidsröstningen inleds.8 § Väljare som har förlorat sitt röstkort eller inte har fått något röstkortskall få ett duplettröstkort om de begär det.Om den kommunala folkomröstningen skall hållas på som ett allmänt valeller en nationell folkomröstning, får duplettröstkort tillhandahållas hoscentrala valmyndigheten, , en utlandsmyndighet eller kommunen. Iannat fall får duplettröstkort tillhandahållas hos den kommun eller detlandsting som ansvarar för folkomröstningen.De som vill ha ett duplettröstkort skall lämna uppgift om namn och personnummer.Förslaget behandlas i avsnitt 5.5.Nuvarande 8 § skall betecknas 12 §. Paragrafen är ny och anger att väljare skall ha möjlighet att få ett duplettröstkort om de har förlorat det eller inte fåttnågot.Enligt 7 kap. 9 § vallagen (1997:157) kan den som förlorat sitt röstkort ellerinte har fått något röstkort få ett duplettröstkort om den begär det. Sammamöjlighet skall ges vid en folkomröstning.I prop. 2001/02:53 föreslås att det skall bli möjligt för väljarna att kunnabeställa duplettröstkort hos den centrala valmyndigheten, , enutlandsmyndighet eller kommunen. Denna ordning bör också gälla vid en kommunalfolkomröstning som hålls som ett allmänt val eller en nationellfolkomröstning. Om en folkomröstning skall hållas utan samband med ettallmänt val eller en nationell folkomröstning bör det enbart ankomma på denkommun eller det landsting som ansvarar för folkomröstningen att tillhandahålladuplettröstkort.9 § Om folkomröstning skall äga rum med ett allmänt val eller ennationell folkomröstning, kan de som anser att röstlängden innehåller felaktigauppgifter om dem skriftligen begära att uppgifterna rättas. Bestämmelserna i 7kap. 11-14 §§ vallagen (1997:157) skall då tillämpas.I annat fall skall de som anser att röstlängden innehåller felaktiga uppgifterom dem skriftligen begära hos den kommun eller det landsting som ansvarar föromröstningen att uppgifterna rättas. Det som inträffat senare än förevaldagen får inte ligga till grund för rättelse enligt denna paragraf.Förslaget behandlas i avsnitt 5.5.Nuvarande 9 § skall betecknas 13 §. Paragrafen är ny och reglerar möjlighetentill rättelse vid en folkomröstning.Enligt vallagens nuvarande bestämmelser prövas frågor om rättelse av uppgifter i en röstlängd av skattemyndigheten. 2001/02:53 föreslås dock att dettaansvar skall flyttas över till . skall därvid kunnauppdra åt den kommunala valnämnden att föra in rättelsen i längden. Det äruppgifterna i folkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182) om behandling avpersonuppgifter i skatteförvaltningens folkbokföringsverksamhet och, enligtförslag i ovan nämnda proposition, fastighetsregistret enligt lagen (2000:224)om fastighetsregister före dagen för folkomröstningen som skall liggatill grund för uppgifterna i röstlängderna. Det som hänt efterkvalifikationsdagen får inte läggas till grund för rättelse.Upprättas röstlängder för ett allmänt val eller en nationell folkomröstning därpersoner med rösträtt har rätt att delta kommer frågor om rättelseenligt förslaget i nämnda proposition att prövas av . Äger en lokal folkomröstning rum kommer ett beslut om den kommunala rösträtten även att avse den kommunala folkomröstningen. Om den lokala folkomröstningen däremot äger rum som t.ex. valet till kan det dock finns en grupp röstberättigade som endast har rösträtt i den kommunala folkomröstningen. kan då inte pröva en begäran om rättelse för en person som endast har rätt att rösta i den kommunala folkomröstningen. Det införs därför enbestämmelse som förtydligar att rättelse kan begäras även vid en kommunalfolkomröstning. Vid en sådan begäran är det kommunen eller som skall pröva en sådan begäran om folkomröstningen hålls annat än i samband med ettallmänt val eller en nationell folkomröstning samt för personer som inte ärröstberättigade i det allmänna valet eller den nationella folkomröstningen.10 § En röstsedel är ogiltig om den1. inte har tillhandahållits av valnämnden eller2. har kännetecken som uppenbart gjorts med avsikt.Om det i ett röstkuvert finns flera likalydande röstsedlar, skall endast enröstsedel räknas. Finns det i annat fall mer än en röstsedel i röstkuvertet, ärsamtliga dessa röstsedlar ogiltiga.Paragrafen motsvarar nuvarande 6 §. Endast redaktionella ändringar har gjorts.Sammanfattning av betänkandet Att vara med på riktigt - demokratiutveckling ikommuner och landsting (SOU 2001:48)Allmänna övervägandenKommundemokratikommitténs uppdrag har varit att föreslå åtgärder som ökarmedborgarnas möjligheter till insyn och deltagande i den kommunala demokratinoch som stärker den kommunala representativa demokratins funktionssätt ochformer.Kommitténs konkreta överväganden och förslag baseras på idén om representativdemokrati och ansluter i allt väsentligt till den demokratisyn somDemokratiutredningen argumenterade för: deltagardemokrati med deliberativakvaliteter.Kommittén instämmer också i uppfattning attviljan att ha inflytande och vara delaktig är något som växer fram hos denenskilde individen utifrån hans eller hennes egna erfarenheter. Statens,kommunernas och landstingens roll är att skapa goda förutsättningar ochundanröja hinder. Det är inte nödvändigt att alla deltar i de demokratiskaprocesserna, men det är nödvändigt att det är möjligt för alla att delta.Deltagardemokratin och den representativa demokratin kompletterar varandra. Attåstadkomma ett fungerande och kreativt samspel mellan den representativademokratin och deltagardemokratin är en av vår tids stora politiska utmaningarför partierna, kommunerna och landstingen.De lokala förhållandena och medborgarnas önskemål skiljer sig mellan olikakommuner och landsting, och det finns inte en demokratimodell som passaröverallt. Vissa grundläggande regler för organisation och beslutsfattande bördock vara lika över hela landet och därför även omfattas avkommunallagen. Men i den utsträckning kommunerna och landstingen självabestämmer över verksamhetens förekomst, omfattning, organisation och innehållbör de så långt det är möjligt och på demokratisk väg hitta sina egna lösningar. Kommittén vill därför göra det möjligt för kommuner och landsting att i storutsträckning utveckla egna former för den lokala demokratin. De reformer somföreslås på detta område kan sammanfattas i begreppet möjliggörande.Kommittén har haft i uppgift att analysera ett stort antal frågor och lämnakonkreta förslag. Enligt kommitténs bedömning är det endast i en del av dessafrågor som en lagändring kan bidra till att lösa problem och främja en önskvärdutveckling. I många fall kan problemen knappast förklaras med brister ilagstiftningen. Det handlar mer om attityder och förhållningssätt hos olikaaktörer, och det vore av flera skäl felaktigt att föreslå ny eller ändradlagstiftning på dessa områden.Detta innebär att betänkandet i vissa fall innehåller förslag till ny ellerändrad lagstiftning och i andra fall bedömningar om vad som bör göras.Adressaten för förslagen och bedömningarna är inte bara staten, utan ocksåkommunerna och landstingen samt de politiska partierna.Kommittén vill inledningsvis slå fast att kommuners och landstings verksamhetvilar både på den kommunala självstyrelsens grund och på principen om demokrati. Kommittén föreslår därför att principen om demokrati införs i kommunallagensinledningsparagraf. Förslaget syftar till att ytterligare lyfta fram demokratins värde i den kommunala praktiken.De förtroendevaldaKommittén har haft i uppgift att analysera och föreslå förbättringar av deförtroendevaldas arbetsförhållanden och formerna för det politiska arbetet. Dethar särskilt handlat om åtgärder för att förbättra representativiteten, ökaantalet förtroendevalda, underlätta rekrytering och motverka förtida avhopp.RepresentativitetKommitténs analys visar att flera medborgargrupper är underrepresenterade blandde förtroendevalda. Detta gäller särskilt yngre, äldre, personer med utländskbakgrund och lågutbildade. Kvinnor är fortfarande något underrepresenterade, men sett har kvinnornas representation förbättrats avsevärt. Kommitténsbedömning är att de politiska partierna i större utsträckning än börbeakta behovet av god social representativitet vid nomineringar inför val tillfullmäktige, nämnder, styrelser och beredningar. Det är också angeläget att deförtroendevalda klargör att de är medborgarnas ombud i förvaltningen och inteförvaltningens ombud gentemot medborgarna.RekryteringKommitténs studier visar att antalet förtroendevalda har minskat kraftigt underi princip hela den senaste . Enligt kommitténs bedömning är dettaen negativ utveckling som bör vändas så att antalet förtroendevalda ökar. Att det finns en förhållandevis stor grupp förtroendevalda har inte bara ettegenvärde i en demokrati utan bidrar framför allt till att underlättafolkviljans förverkligande, öka den samlade demokratiska kompetensen i samhället och minska risken för maktmissbruk.Kommitténs undersökning av medborgarnas uppdragsvillighet visar att var sjättemedborgare skulle kunna tänka sig att tacka ja till ett kommunaltförtroendeuppdrag. Denna andel har inte minskat , utan är i stort sett . De tilltagande svårigheter som flera partieruppger sig ha när det gäller att rekrytera kandidater till förtroendeuppdragberor till stor del på att partierna har färre medlemmar . undersökning finns det emellertid ett flertal uppdragsvilligamedborgare som också skulle kunna tänka sig att gå med i ett parti. Det finnsäven en förhållandevis stor grupp passiva partimedlemmar som är villiga att åtasig kommunala förtroendeuppdrag men inte har blivit tillfrågade.Kommitténs bedömning är att kommuner och landsting bör inrätta nya politiskaorgan och fler förtroendeuppdrag. Det är viktigt att partierna verkar för attförtroendeuppdragen sprids till fler personer. Kommitténs undersökningar visaratt både partimedlemmar och sympatisörer har ett intresse av att åta sigförtroendeuppdrag i större utsträckning än de gör . De politiska partiernabehöver dock arbeta mer aktivt och själva ta kontakt med, tillfråga och ävenuppmuntra folk att åta sig kommunala förtroendeuppdrag.Ett sätt att engagera flera personer i det politiska arbetet kan vara attinrätta beredningar för olika frågor.