prop · GP0386 · 2002-01-18 00:00:00 — De regler och förordningar som gäller för tjänstemän och övriga anställda vid gemenskaperna skall, särskilt vad gäller rekrytering och tjänsteföreskrifter, gälla även för personal vid Eurojust (artikel 18b.1). Eurojusts personal skall utgöras av personal som har rekryterats i enlighet med de förordningar och regler som avses i punkt 1, varvid alla de kriterier som anges i artikel 27 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Prop. 2001/02:86 Europeiska gemenskaperna, inbegripet deras geografiska fördelning, Personalen skall utgöras av fast anställda, tillfälligt anställda eller lokalt anställda tjänstemän. På begäran av den administrativa direktören och i samförstånd med ordföranden på kollegiets vägnar kan gemenskapens institutioner utstationera fast anställda tjänstemän att tillfälligt tjänstgöra vid Eurojust. Medlemsstaterna får utstationera nationella experter vid Eurojust. I detta fall skall kollegiet anta de genomförandebestämmelser som är nödvändiga (artikel 18b.2). Under kollegiets överinseende skall personalen utföra sina uppgifter med beaktande av Eurojusts mål och uppdrag, utan att begära eller godta instruktioner från någon regering, myndighet, organisation eller person utanför Eurojust (artikel 18b.3). Hjälp till tolkning och översättning Artikel 19.1 anger att den officiella språkordning som gäller för Europeiska unionens råd skall gälla för Eurojusts arbete. Bestämmelsen föreskriver vidare att årsrapporten till rådet enligt artikel 20.1 andra stycket skall avfattas på de officiella språk som gäller för Europeiska unionens institutioner (artikel 19.2). Information till och rådet Artikel 20 innehåller bestämmelser om den information som skall lämnas till och rådet. Inledningsvis anges att ordföranden, på kollegiets vägnar, skall lämna rådet en skriftlig redogörelse beträffande Eurojusts verksamhet och förvaltning, inklusive förvaltningen av budgeten. För detta ändamål skall kollegiet utarbeta en årsrapport om Eurojusts verksamhet och om de problem rörande kriminalpolitiken inom Europeiska unionen som har uppdagats genom I denna rapport får Eurojust även formulera förslag till förbättring av det straffrättsliga samarbetet. även lägga fram de rapporter och all annan information om Eurojusts verksamhet som rådet eventuellt begär (artikel 20.1). ordförandeskap skall översända en rapport som omfattar både tillsynsmyndigheten till (artikel 20.2). Enligt artikel 21 skall löner och arvoden för de nationella medlemmarna och deras assistenter, enligt vad som anges i artikel 2.2, betalas av deras Enligt artikel 21a.1 skall Eurojusts samtliga inkomster och utgifter beräknas för varje budgetår, som skall sammanfalla med kalenderåret. skall tas upp i Eurojusts budget som skall inbegripa en tjänsteförteckning vilken skall läggas fram för den behöriga budgetmyndigheten för Prop. 2001/02:86 Europeiska gemenskapernas allmänna budget. som skall omfatta fasta eller tillfälliga tjänster samt uppgift om utstationerade nationella experter, skall anges antal, lönegrad och kategori för den personal som är anställd vid Eurojust under det aktuella budgetåret. Inkomster och utgifter i Eurojusts budget skall balansera varandra (artikel 21a.2). Utan att det inverkar på andra inkomster kan Eurojusts inkomster innefatta ett bidrag som förs upp i Europeiska gemenskapernas allmänna budget (artikel 21a.3). Eurojusts utgifter skall särskilt omfatta utgifter för tolkning och översättning, kostnader för säkerhet, utgifter för administration och infrastruktur, kostnader för drift och hyror, resekostnader för Eurojusts medlemmar och dess personal samt utgifter i samband med överenskommelser som träffas med tredje part (artikel 21a.4). Artikel 21b innehåller bestämmelser om fastställande av budgeten. Den administrativa direktören skall upprätta ett preliminärt förslag till budget för Eurojust som omfattar utgifterna för det kommande budgetåret. Direktören skall lägga fram det preliminära budgetförslaget för kollegiet (artikel 21b.1). Kollegiet skall anta budgetförslaget för och lägga fram det för kommissionen (artikel 21b.2). På grundval av detta budgetförslag skall kommissionen i samband med budgetförfarandet lägga förslag om fastställande av det årliga bidraget till Eurojusts budget (artikel 21b.3). På grundval av det årliga bidrag som på detta sätt fastställs av den behöriga budgetmyndigheten för antagande av Europeiska gemenskapernas allmänna budget, skall kollegiet anta Eurojusts budget i början av varje budgetår och anpassa den till de olika bidragen till Eurojust och till anslag från andra håll (artikel 21b.4). Genomförande av budgeten och ansvarsfrihet Artikel 21c förskriver att den administrativa direktören, som utanordnare, skall genomföra Eurojusts budget och inför kollegiet redogöra för hur den genomförs. Med utanordnare avses i detta sammanhang den person som har huvudansvaret för utbetalningar. skall ordföranden, biträdd av den administrativa direktören, lägga fram detaljerade räkenskaper över Eurojusts alla inkomster och utgifter för föregående budgetår, för , revisionsrätten och kommissionen. Revisionsrätten skall granska dessa i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (artikel 21c.1). skall, på rekommendation av rådet, bevilja Eurojust ansvarsfrihet beträffande budgetens genomförande efter budgetens genomförande (artikel 21c.2). Artikel 21d föreskriver att den tillämpliga budgetförordningen för Eurojusts budget skall antas enhälligt av kollegiet med beaktande av artikel 142 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget när kommissionen och revisionsrätten har lämnat sina Artikel 21e innehåller bestämmelser om den finansiella kontrollen av Kontrollen av åtaganden om och betalningar av Eurojusts alla utgifter samt kontrollen av fastställandet och mottagandet av alla inkomster skall utövas av den som kollegiet utsett till styrekonom (artikel Kollegiet skall utse en internrevisor med uppgift att bland annat, enligt tillämpliga internationella normer, säkerställa att systemen och förfarandena för genomförande av budgeten fungerar väl. får varken vara utanordnare eller räkenskapsförare. kommissionens internrevisor att fylla denna funktion (artikel 21e.2). Revisorn skall rapportera sina iakttagelser och rekommendationer till Eurojust och överlämna en kopia av denna rapport till kommissionen. Eurojust skall, när enheten har tagit del av revisorns rapporter, vidta nödvändiga åtgärder i anslutning till dessa rekommendationer (artikel Bestämmelserna i förordning (EG) nr 1073/99 av 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning () skall tillämpas på Eurojust. kollegium skall anta nödvändiga genomförandebestämmelser (artikel Artikel 21f föreskriver att kollegiet, på grundval av ett förslag från administrativa direktören, skall anta bestämmelser om tillgång till Eurojusts handlingar med beaktande av de principer och inskränkningar som anges i och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av om allmänhetens tillgång till , rådets och kommissionens handlingar. Artikel 22 skall innehålla en bestämmelse som anger den plats där Eurojusts säte skall upprättas. att sätet i vart fall temporärt skall placeras i i Artikel 22a föreskriver att beslutet om inrättande av Eurojust skall skall företrädas av den nationella Artikel 23 innehåller bestämmelser om ikraftträdande för Eurojust. Utan att åsidosätta punkt 2 i bestämmelsen träder beslutet om inrättande av Eurojust i kraft som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Från och med denna dag skall den provisoriska enheten för rättsligt samarbete upphöra att existera (artikel 23.1). skall, enligt artikel 23.2, följande bestämmelser tillämpas: a)De nationella medlemmar i den provisoriska enheten för rättsligt samarbete som utsetts av medlemsstaterna i kraft av rådets beslut av skall tjänstgöra som nationell medlem i Eurojust enligt artikel 2, fram till dess att den berörda medlemsstatens nationella medlem slutgiltigt utsetts och senast vid utgången av de som följer efter beslutets offentliggörande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning, vid vilket datum deras tjänstgöring upphör. b)De nationella medlemmarna i den provisoriska enheten skall i detta avseende ha alla de befogenheter som de nationella medlemmarna har enligt beslutet om inrättande av Eurojust. c)Den slutgiltiga utnämningen av en nationell medlem skall börja gälla den dag som medlemsstaten fastställt för detta ändamål i en delgivning med brev till rådets generalsekretariat. d)efter det att beslutet om inrättande av Eurojust trätt i kraft får en medlemsstat förklara att den inte har tillämpat vissa artiklar, särskilt inte artiklarna 7 och 9, som anges i 3 på grund av att denna tillämpning inte är förenlig med den nationella lagstiftningen. Rådets generalsekretariat skall underrätta medlemsstaterna och kommissionen om denna förklaring. e)Så länge rådet inte har godkänt arbetsordningen för Eurojust skall kollegiet fatta alla beslut med två tredjedels majoritet, utom när det ibeslutet om inrättande av Eurojust föreskrivs att beslutet skall vara enhälligt. f)Fram till dess att Eurojust har inrättats slutgiltigt skall medlemsstaterna vidta alla de åtgärder som är nödvändiga för att garantera att alla ärenden som den provisoriska enheten behandlat, särskilt vad avser samordning av utredningar och rättsliga åtgärder, ifortsättningen kan behandlas effektivt av de nationella medlemmarna. De nationella medlemmarna skall åtminstone säkerställa samma mål och uppdrag som den provisoriska enheten. Medlemsstaterna skall enligt artikel 23.3 utan dröjsmål ändra sin nationella lagstiftning om så är nödvändigt för att få den att överensstämma med beslutet om inrättande av Eurojust, dock månader efter det att beslutet om inrättande av Eurojust offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Regeringens förslag: godkänner utkastet till beslut om inrättande av Eurojust. synpunkter: Riksåklagaren, styrelsen, Datainspektionen, och delar den bedömning som gjorts i utkastet till proposition eller saknar och har emellertid framhållit att det kan komma att krävas fortsatta överväganden om det nationella tillvägagångssättet, t.ex. beträffande samordningsrutiner. har framhållit att det inte kan uteslutas att den kommande operativa verksamheten kan visa på behov av förändringar av regelverket, bl.a. för att säkerställa att den nationelle medlemmen har en effektiv tillgång till nödvändig information och har möjlighet att lämna den vidare till pekar på att förslaget kan fylla ett behov men anser att det hade varit att föredra om Eurojust genom beslutet uttryckligen hade kunnat ta brottsförebyggande initiativ. Skälen för regeringens förslag: Den ökande gränsöverskridande brottsligheten skapar behov av andra samarbetsformer än dem som finns Brottsutredningar är ofta så komplicerade och omfattande att det är nödvändigt att myndigheter från flera länder samordnar sina insatser för att på ett effektivt sätt kunna utreda brott. samarbetar medlemsstaternas nationella brottsutredande myndigheter med varandra. samarbetar regelbundet med myndigheter från andra medlemsstater i Ett sådant samarbete äger rum inom ramen för de brottsligheten ställer emellertid ökade krav på det internationella Bestämmelserna i beslutet syftar därför till att stimulera och förbättra samordningen av utredningar och rättsliga åtgärder samt samarbetet mellan de behöriga nationella myndigheterna i Bestämmelserna har även som mål att på andra sätt stödja medlemsstaternas behöriga myndigheter för att effektivisera deras utredningar och rättsliga åtgärder. Beslutet kommer på detta sätt att innebära förbättringar beträffande det straffrättsliga samarbetet mellan medlemsstaterna när det gäller den gränsöverskridande brottsligheten. Sådana förbättringar leder till en effektivare bekämpning av internationella och gränsöverskridande brott samt till effektivare bör därför verka för att beslutet antas. Enligt 10 kap. 2 § första stycket regeringsformen får regeringen inte ingå en för riket bindande internationell överenskommelse utan att har godkänt denna, om överenskommelsen förutsätter att lag ändras eller upphävs eller att ny lag stiftas eller om den i övrigt gäller ämne i vilket skall besluta. Eftersom ett beslut enligt artikel 34.2 c i Fördraget om Europeiska unionen är bindande för medlemsstaterna och då beslutet om inrättande av Eurojust innehåller bestämmelser som enligt regeringens bedömning föranleder en lagändring, krävs godkännande innan kan rösta för ett antagande av beslutet i ministerrådet. Den lagändring som avses är en ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Några ytterligare lagändringar krävs enligt regeringens bedömning inte för att skall kunna uppfylla åtagandena enligt beslutet. Mot bakgrund av Riksåklagarens påpekande kan nämnas att förordningen (1995:1006) om registerföring vid åklagarmyndigheterna (2000:344) om (SIS) inte innehåller någon bestämmelse om sekretessgenombrott vid utlämnande Prop. 2001/02:86 av uppgifter till utländska myndigheter och mellanfolkliga Ett utlämnande av uppgifter ur dessa register förutsätter således en sekretessprövning i varje enskilt fall. Vad gäller de nationella medlemmarnas tillgång till SIS uttalar ministerrådet i en förklaring till artikel 9.2 att ministerrådet skall meddela sådana bestämmelser i som tillförsäkrar de nationella medlemmarna i Eurojust tillgång till uppgifterna i SIS. Svenska åklagarmyndigheter har redan enligt 9 § lagen om Schengens informationssystem tillgång till uppgifter ur det . I samband med att de nya bestämmelser som förutskickas i rådsuttalandet skall genomföras på nationell nivå får övervägas om en annan ordning för överlämnande av uppgifter ur SIS bör införas. I många fall kommer information att behöva lämnas ur en svensk förundersökning. Uppgifter ur en förundersökning kan med stöd av bestämmelserna i sekretesslagen lämnas till Eurojust efter en sekretessprövning i det enskilda fallet. Förutom av de skäl som nämnts ovan behövs godkännande för att beslutet skall få rättsverkningar i förhållande till viss registerlagstiftning, se avsnitt 4.5. Ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall Regeringens förslag: Ett tillägg görs i bilagan till lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall, vilket innebär att protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier skall tillämpas på den administrativa direktören och på personal som är anställd av Berörda myndigheter har inte några invändningar mot förslaget. Bakgrund: I artikel 18a.3 och 18b.1 i beslutet om inrättande av Eurojust fastslås att Eurojusts administrativa direktör och personal som är anställd av Eurojust skall omfattas av de förordningar och regler som tillämpas på tjänstemän och övriga anställda i Europeiska Detta innebär att reglerna i Europeiska gemenskapernas protokoll om immunitet och privilegier skall tillämpas på den administrativa direktören och personal som är anställd av Eurojust. Protokollets innehåll: Protokollet innehåller bl.a. bestämmelser om tjänstemän och anställda i Europeiska gemenskaperna. Artikel 7 berör identitetshandlingar som tillika skall gälla som Enligt artikel 11 åtnjuter företrädare för de medlemsstater som deltar i arbetet i gemenskapernas institutioner, deras rådgivare och tekniska experter i sin tjänsteutövning och under resan till och från mötesplatsen sedvanliga privilegier, immunitet och lättnader. artikel 12 a åtnjuter tjänstemän immunitet mot rättsliga förfaranden för handlingar som de har vidtagit i sin tjänsteutövning, inbegripet såväl muntliga som skriftliga uttalanden. För att tjänstemännen skall kunna utöva sin tjänst i tjänstgöringslandet och i gemenskapens medlemsstater beviljats undantag från bestämmelser om begränsning av invandring och formaliteter för registrering av utlänningar enligt artikel 12 b. Artikel 12 c anger att tjänstemän och övriga anställda skall beviljas samma lättnader i fråga om valuta- och växlingsbestämmelser som normalt beviljas tjänstemän i internationella organisationer. Artikel 12 d medger tjänstemännen, då de tillträder sin tjänst i landet i fråga, rätt att tullfritt införa sitt bohag och sina personliga tillhörigheter samt rätt att tullfritt föra ut sitt bohag och sina personliga tillhörigheter vid tjänstgöringens slut. Även om det inte anges uttryckligen anses även familjemedlemmarna omfattas av rätten att tullfritt införa bohag m.m. Artikel 12 e ger även tjänstemännen rätt att tullfritt föra in ett motorfordon som anskaffats för eget bruk och som antingen förvärvats enligt gällande regler för hemmamarknaden i det land där han senast var bosatt eller i det land där han är medborgare. Samma sak gäller även för utförsel vid tjänstgöringstidens slut. Europeiska gemenskaperna tar med stöd av artikel 13.1 ut en gemenskapsintern skatt på de löner och arvoden som betalas ut till tjänstemännen från gemenskaperna. Artikel 13.2 anger att tjänstemännen är befriade från nationella skatter på dessa löner och arvoden. Artikel 14 innehåller bestämmelser om i vilken stat en tjänsteman skall anses skatterättsligt bosatt om personen enbart på grund av sin tjänsteutövning i gemenskaperna bosätter sig i en annan medlemsstat. När det gäller inkomst- och förmögenhetsbeskattning samt arvsskatt och tillämpning av dubbelbeskattningsavtal skall tjänstemannen behandlas som om denne fortfarande var bosatt på sin tidigare bostadsort. Detsamma gäller för tjänstemannens make eller maka, förutsatt att denne inte utövar någon egen yrkesverksamhet, och för tjänstemannens barn. Artikel 15 möjliggör upprättandet av ett eget socialförsäkringssystem för tjänstemännen. Artikel 18.1 anger att immunitet och privilegier endast beviljas i gemenskapernas intresse. Enligt artikel 18.2 är gemenskaperna förpliktade att häva immunitet som har beviljats en tjänsteman eller annan anställd om upphävandet av immuniteten inte strider mot gemenskapernas intresse. Enligt artikel 18.2 i protokollet och artikel 2 i tjänsteföreskrifterna ligger ansvaret för det eventuella hävandet av ett privilegium på respektive institution, dvs. den institution där den berörde tjänstemannen är anställd. Skälen för regeringens förslag: Enligt beslutet om inrättande av Eurojust skall, som nämnts, den administrativa direktören och personal som är anställd av Eurojust tillerkännas immunitet och privilegier i den utsträckning som framgår av protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier. Detta medför att berörda svenska myndigheter kan behöva tillämpa protokollets bestämmelser om den administrativa direktören är svensk medborgare eller är obegränsat skattskyldig i . Detsamma gäller om det bland den av Eurojust anställda personalen finns en eller flera svenska medborgare eller om det bland personalen finns personer som är obegränsat skattskyldiga i . Tjänstemän i sådana organ som det här är fråga om anses böra åtnjuta viss immunitet och vissa privilegier för att på ett från värdlandet oberoende sätt kunna fullgöra de uppgifter staterna har lämnat organen. Immunitet innebär att en talan inför domstol eller en ansökan om verkställighet skall avvisas. Privilegier innebär vissa undantag från nationell lagstiftning. Genom tillämpning av protokollet får den administrativa direktören och personal som av Eurojust Prop. immunitet och privilegier motsvarande vad som gäller för andra internationella organ av liknande karaktär, immunitet vid tjänsteutövning och befrielse från nationella skatter beträffande löner och arvoden. Det bör framhållas att beslutet om inrättande av Eurojust inte tillerkänner den nationelle medlemmen eller dennes eventuella assistenter någon immunitet eller några privilegier. För att beslutets bestämmelser om immunitet och privilegier för den administrativa direktören och personal som är anställd av Eurojust skall bli gällande inför svenska myndigheter måste beslutet om inrättande av Eurojust införlivas med svensk rätt. Frågor om immunitet och privilegier för internationella organ och personer med anknytning till sådana organ regleras i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Enligt 4 § åtnjuter vissa i en bilaga till lagen angivna organ och personer med anknytning till sådana organ immunitet och privilegier enligt vad som bestämts i stadga eller avtal som är i kraft i förhållande till . Regeringen föreslår därför att bilagan kompletteras så att den också omfattar den administrativa direktören och personal som är anställd av Eurojust. 4.5Riksdagens godkännande av annat skäl Regeringens bedömning: godkännande behövs för att beslutet skall få rättsverkningar i förhållande till viss registerlagstiftning. Berörda myndigheter delar den bedömning som gjorts i utkastet till proposition eller har inga invändningar. Skälen för regeringens bedömning: Enligt artikel 9 i beslutet om inrättande av Eurojust får medlemsstaternas behöriga myndigheter utbyta all information med Eurojust som är nödvändig för att fullgöra Eurojusts uppgifter. För att fullgöra Eurojusts uppgifter skall även Eurojusts nationella medlemmar ha rätt att fritt utbyta information sinsemellan eller med behöriga myndigheter i sina respektive medlemsstater. Den information som skall utbytas kan vara information som finns att hämta i svenska register. Eurojust kan således ha behov av att få sådana uppgifter som behandlas med stöd av lagen (1998:621) om misstankeregister, lagen (1998:620) om belastningsregister, polisdatalagen (1998:622), förordningen (1995:1006) om registerföring vid åklagarmyndigheterna (se även avsnitt 4.3), lagen (2000:344) om Schengens informations- system (se även avsnitt 4.3) och lagen (2001:85) om behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet. Utlämnande av uppgifter ur misstanke- och belastningsregistren samt av uppgifter som behandlas med stöd av polisdatalagen eller med stöd av lagen om behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet får ske till en utländsk myndighet eller mellanfolklig organisation om utlämnandet följer av en internationell överenskommelse som efter godkännande har tillträtt. Uppgifter ur dessa register kan därför lämnas till Eurojust om har godkänt beslutet om inrättande av Eurojust. bör även av Prop. 2001/02:86 detta skäl lämna sitt godkännande av överenskommelsen. Regeringen gör bedömningen att antagandet av det kommande beslutet medför ökade kostnader för staten. del av kostnaderna, dvs. kostnaderna för den nationelle medlemmen och dennes ersättare samt för domaren i den gemensamma tillsynsmyndigheten, är emellertid marginella och finansieras inom befintliga ramar. Driftskostnaderna för Eurojust är gemenskapsfinansierade och en reservation på finns i budgeten för . Utkast till ett beslut om inrättande av Eurojust (19.12) EUROPEISKA (OR. fr,en) 14766/1/01 REV 1 14766/01 EUROJUST 14 + ADD 1 + ADD 1 COR 1 Förslag till rådets beslut om inrättande av Eurojust Rådet har konstaterat att det finns en övergripande överenskommelse om texten i bilagan, med förbehåll för en parlamentsreservation från den svenska och den danska delegationen. 2001/02:86 Bilaga RÅDETS BESLUT 2001/.../RIF av den om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov brottslighet EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 31 och artikel 34.2 c i detta, med beaktande av initiativ, liksom Republiken , Republiken , och initiativ, med beaktande av yttrande, och av följande skäl: (1)Det är nödvändigt att ytterligare förbättra det rättsliga samarbetet mellan Europeiska unionens medlemsstater, särskilt när det gäller kampen mot grov brottslighet som ofta begås av organisationer som verkar över gränserna.