prop · GP0390 · 2002-03-13 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2001/02:90 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar, med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . 2.2Norden och samt 6 2.3Norden och dess närområden 8 3Nordiskt samarbete på sektorsnivå 9 3.2Utbildning och forskning 13 3.4Ekonomi och näring 17 3.4.2Näringspolitiskt samarbete och IT-forskning20 3.4.4Jord- och skogsbruk 22 3.4.6Bygg- och bostadssamarbete 25 3.4.7Transport, infrastruktur och trafiksäkerhet _25 3.4.8Ekonomi och finanspolitik 27 3.5.1Arbetsmarknad och arbetsliv 28 3.5.2Socialpolitik och hälsovård 29 3.5.7Migrations- och flyktingpolitiska frågor 37 3.6Säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete 39 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde hade ordförandeskapet i det nordiska regeringssamarbetet. hade rubriken på sitt ordförandeprogram. Med det angavs att ambitionen var att se samarbetet på olika områden ur den enskilde nordiske medborgarens perspektiv. Medborgarperspektivet har aktualiserats av den ökande rörligheten över de nordiska gränserna och har beröringspunkter med de projekt som från svensk sida tidigare initierats för att avveckla olika hinder för rörligheten över de nordiska gränserna. Mot bakgrund av det finska ordförandeprogrammet tillsatte en särskild utredare med uppgift att kartlägga vilka rättigheter en nordisk medborgare har vid bosättning, arbete, studier och uppehåll i annat nordiskt land än det egna hemlandet. Utredaren skall också lämna förslag till hur man kan förbättra informationen om nordiska avtal och konventioner till medborgare och myndigheter. I en delrapport som lämnades pekar utredaren på behovet av att öka medvetenheten om och att bättre följa upp de nordiska avtalen. En slutrapport kommer att lämnas . lade under sitt ordförandeskap särskild vikt vid uppföljningen av den s.k. Visemanspanelens rapport, som lämnades , med förslag till inriktning av det framtida nordiska samarbetet. I rapporten identifierades olika utvecklingstrender som påverkar framtid och det lämnades ett stort antal förslag till förändring av samarbetet, både till innehåll och organisation. Uppföljningen har ägt rum både på sida och inom . Det har också varit gemensamma möten mellan rådet och ministerrådet för diskussion och samråd beträffande uppföljningsarbetet. Till session lämnades den gemensamma rapporten om uppföljningsarbetet. har i uppföljningsarbetet i första hand riktat in sig på organisatoriska frågor. Man har beslutat om en ändrad utskottsstruktur som ska underlätta förankringen av de nordiska frågorna i de nationella parlamenten och bättre skall svara mot ministerrådets organisation. har inriktat sig på att utarbeta en ny strategi som skall vara styrande för det nordiska samarbetet . Avsikten är att inrikta samarbetet på fem satsningsområden: -teknologisk utveckling, särskilt informationssamhällets frågor och nordisk spetsforskning -välfärd inkl. nordbors rättigheter och möjligheter att leva, arbeta och studera i ett annat nordiskt land samt demografi- och migrationsfrågor -den inre marknaden i inkl. samarbete för att avlägsna gränshinder -samarbete med grannländer och -regioner -miljö och hållbar utveckling Tillsammans omfattar de angivna satsningsområdena en betydande del av det nuvarande samarbetet och de fångar upp en stor del av förslagen i Visemanspanelens rapport. Åtgärdsförslag kommer att preciseras i det fortsatta arbetet inom ministerrådet. Samverkan på det nordiska planet beträffande hållbar utveckling var en stor fråga även . Den tvärsektoriella strategi för en hållbar utveckling i som utarbetades och fastställdes trädde i kraft . Genomförandet av strategin sker i huvudsak nationellt, men berör också många sektorer inom . Strategin utgjorde underlag för diskussionen vid temakonferens om "Ett bärkraftigt " och den extrasession som ägde rum . Det uppföljningsarbete som pågår i kopplas nära till arbetet med den nationella strategin för en hållbar utveckling. En särskild arbetsgrupp har tillsatts inom bl.a. med ansvar för att utarbeta indikatorer för att beskriva resultatet i uppföljningsarbetet. De svenska och danska regeringarna har fortsatt arbetet med att främja integrationen i . Inför öppnandet av Öresundsförbindelsen tog den svenska och danska regeringen fram en gemensam rapport en region blir till, som föreslog en rad åtgärder på ett stort antal områden för att stimulera rörlighet och integration i regionen. Sedan rapporten publicerades har de båda regeringarna gemensamt arbetat för att söka undanröja dessa hinder för att samarbetet inom regionen ska kunna fungera så friktionsfritt som möjligt. Bland områden som särskilt uppmärksammats kan nämnas skatte-, socialförsäkrings- och arbetsmarknadsfrågor. hölls ett möte i mellan handelsminister , finansminister och deras danska kollegor. Vid mötet kom ministrarna överens om att beskattningen av gränspendlare skulle ses över utifrån tre kriterier; främjande av integrationen, kostnadstäckning samt enkelhet för medborgare och företag. En lösning skulle ha funnits klar /2002, men med hänsyn till regeringsskiftet efter det danska folketingsvalet har processen fördröjts. Vid mötet diskuterades även aktuella frågor på socialförsäkrings- och arbetsmarknadsområdet. nåddes en överenskommelse mellan berörda myndigheter i de båda länderna om tillämpningen av för dem som arbetar på båda sidor av sundet. Enligt huvudregeln skall den enskilde få socialförsäkringsförmåner från det land där man arbetar. Om man däremot arbetar i två länder skall man tillhöra socialförsäkringen i bosättningslandet. Enligt överenskommelsen kan arbetsgivaren och den anställde tillsammans ansöka om dispens från detta och kvarstå i socialförsäkringen under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda. bildades marknadsföringsorganisationen , . De överordnade målsättningarna för arbetet har varit att skapa en klar och attraktiv profil för , som ska bidra till t.ex. ökad turism och ökade investeringar i regionen. ombildades ÖIN under benämningen till ett aktiebolag enligt svensk lagstiftning av de fyra ägarna för att få en tydligare organisation och ett starkare skydd för varumärket. Arbetet med att identifiera och utveckla möjliga samarbetsområden i den sydvästskandinaviska regionen, "Den Skandinaviska Arenan", har Inom och med en länk till bör goda förutsättningar finnas att öka samarbetet och bidra till att regionen även internationellt kan profilera sig som en väl sammanhängande och livskraftig region. Framför allt gäller detta på områden som infrastruktur, bioteknik, turism och kultur. 2002 kommer en konferens att ordnas med berörda parter för att Bilaterala arbetsgrupper har fortsatt arbetet för att främja integrationen mellan och samt mellan och Olika typer av gränshinder har därvid diskuterats och ett antal har också kunnat lösas. undersöker tillbaka de rättsliga förutsättningarna för att svenska kommuner skall kunna samarbeta med finska och andra utländska kommuner i gemensamma offentligrättsliga Det finska inrikesministeriet har tillsatt en utredning som på motsvarande sätt undersöker de rättsliga förutsättningarna i för ett sådant kommunalt samarbete. Även har inriktningen på frågor som har betydelse för enskilda och företag i vardagen, särskilt arbetet med att avlägsna gränshinder, stått högt på dagordningen. Nordiska ministerrådets informationsverksamheter i , och som upprättades har kommit igång och visat sig fylla ett behov. I har avtal ingåtts med om drift av verksamheten under beteckningen "i Fokus". Genom "i Fokus" har det nordiska samarbetet fått en synlig närvaro i och en informationspunkt som är lätt tillgänglig för allmänheten. arrangerades ett flertal seminarier, utställningar och kulturaktiviteter på nordiska teman. På uppdrag av de nordiska samarbetsministrarna lämnade ministerrådets generalsekreterare förslag till reformering av ministerrådets budgetsystem i rapporten . Syftet med uppdraget var att se på möjligheterna att förbättra styrningen av verksamheten samt att öka flexibiliteten i budgeten och därmed utrymmet för nya politiska initiativ. Rapporten innehöll en rad förslag av både principiell och teknisk karaktär. Efter en omfattande remissomgång inom ministerrådet utarbetades ett ministerrådsförslag som överlämnades till . Viktiga moment i ministerrådsförslaget var införandet av en ny budgetprocess som innebär att berörda samarbetssektorer inom ministerrådet kommer in i budgetarbetet på ett tidigare stadium, inrättandet av en särskild post på budgeten för nya politiska initiativ, en genomlysning av de nordiska institutionerna för att skapa ökad effektivitet samt förnyade former för samråd med i budgetarbetet. budgetreformerna börjat tillämpas. Nordiska ministerrådets budget för uppgick till 774 miljoner De viktigaste områdena i budgeten var kultur-, utbildnings- och forskningssamarbetet som svarade för närmare hälften Andra stora områden på budgeten var ekonomi- och näringssektorn, medborgarpolitik samt miljö- och närområdessamarbetet. Den svenska andelen av budgeten var enligt den nordiska fördelningsnyckeln , en ökning från Fördelningsnyckeln beräknas på basis av respektive lands andel av den samlade nordiska bruttonationalinkomsten. Efter behandling i organ fastställde ministerrådet i - i enlighet med önskemål - budgeten för Den uppgår efter prisomräkning till . Det är en realt sett oförändrad budgetram. Ökade insatser görs på forskningssamarbete, projektexport och information. en budgetreserv för strategiska satsningar. Den svenska andelen av budgeten minskade obetydligt till . budgeten har även beslutats om en likviditetsbudget som är bestämmande för ländernas inbetalningar till ministerrådet och ett verktyg för att minska den stora likviditeten. Samverkan med frivilligorganisationerna, där intar en särskild ställning, är ett viktigt inslag i det nordiska samarbetet. Både från Nordiska ministerrådets sida och på det nationella planet är en viktig samarbetspartner. Det gäller inte minst vid driften av informationsverksamheten vid i Fokus och servicetelefonen Hallå , vilka är viktiga redskap för att göra det nordiska samarbetet känt och nå ut till medborgarna. Över den nordiska budgeten ges stöd till samisk verksamhet som , Nordiskt samiskt institut och samisk kulturverksamhet. är en politiskt obunden paraplyorganisation för samiska organisationer i , , och . institut har till uppgift att samordna och genomföra utredningar och forskning med syfte att förbättra de samiska folkens ställning. har tagit på sig en samordnande roll beträffande årliga ministermöten i samefrågor. Vid dessa möten träffar ministrarna även Sametingspresidenterna för att diskutera gemensamma nordiska politiska frågor, bl.a. nordisk samekonvention. Nordiskt samiskt parlamentariskt råd har bildats, men man avvaktar fortfarande att det svenska skall fatta ett positivt beslut i intensifierades det nordiska samarbetet i EU-frågor. nordiska EU-ländernas statsministrar beslutade vid sitt möte att börja träffas för samråd inför Europeiska rådets möten. samrådsmötena hölls och inför toppmötena i och informerades om diskussionerna. Nordiskt samarbete i EU- och EES-frågor är ett av huvudområdena för är att systematiskt utnyttja nordiska samarbetsstrukturer för avstämning och, när förutsättningar finns, samstämt agerande i aktuella EU- och EES-frågor, liksom i det bredare Europasamarbetet. Genom att tre nordiska länder är medlemmar i och och är parter i har alla nordiska länder en mycket nära anknytning till det europeiska samarbetet. Samarbetet i europafrågor har i första hand karaktär av samråd och informationsutbyte. Nordiska ministerrådets ram koncentreras till områden där de nordiska länderna har gemensamma intressen och en önskan att påverka den Samrådet i EU- och EES-frågor har fortsatt i enlighet med tidigare Det innebär bl.a. att dessa frågor är stående punkter på dagordningen vid möten i . rapport om detta samarbete visar på ett ganska omfattande samarbete inom flera olika sektorer. Det gäller främst konsument-, livsmedels-, forsknings-, miljö- och arbetsmarknadssektorerna. Det informella nordiska samarbetet på inre marknadsområdet har fortsatt och avrapporterades vid det nordiska utrikeshandelsministermötet Ett antal olika projekt har genomförts som ett led i det nordiska samarbetet om att förverkliga den inre marknaden. ministermötet orienterades om de nordiska expertmyndigheternas förslag till gemensamma nordiska regler för återkommande besiktning av maskiner och förarcertifikat för vissa maskiner. Ministrarna var eniga om vikten av att gå vidare med genomförandet av detta förslag. är genomfört kommer en maskinentreprenör att kunna ta uppdrag i ett nordiskt grannland utan att hindras av att länderna har olika bestämmelser för maskinbesiktning och förarcertifikat. också eniga om vikten av att gå vidare med andra projekt som kan underlätta för företagare att bedriva verksamhet över gränserna i . Det s.k. ingicks för att påskynda förverkligandet av den fria rörligheten för personer inom EU. En del av EU:s medlemsstater ingick 1985 ett mellanstatligt avtal utanför EU:s rättsliga ram vars syfte var att successivt avveckla personkontrollerna vid de gemensamma gränserna och att utveckla det polisiära och rättsliga samarbetet mellan staterna. Amsterdamfördraget 1997 införlivades i EU. och de övriga nordiska länderna anslöt sig till , utan att delta i dess operativa verksamhet. Alltsedan dess har de nordiska länderna deltagit i på arbetsgrupps- och ministernivå, med målet att träda in i det operativa godkändes den nödvändiga lagstiftningen för ett svenskt operativt medlemskap i av . utvärderingen av de nordiska länderna inför ett operativt medlemskap, vilket pågick även . Utvärderingarna utföll väl, vilket medförde att de nordiska länderna från , i enlighet med Skr. 2001/02:90 rådsbeslutet , tillämpar fullt ut och att den inre gränskontrollen mellan och det övriga Schengenområdet därmed har upphävts. Allmänna rådet noterade resultatet från utvärderingarna och bekräftade anslutningstidpunkten. Det svenska ordförandeskapet drev flera viktiga frågor om Schengens informationssystem framåt. Bland annat beslutade att utveckla ett helt nytt system, kallad andra generationen av SIS, eller SIS II. Det nya systemet skall ha kapacitet att hantera samtliga EU-länder och kandidatländer samt kunna vidareutvecklas med nya funktioner och vara ekonomiskt och tekniskt fördelaktigt på lång sikt. Rådet för rättsliga och inrikes frågor antog de nödvändiga rättsakter för finansieringen av utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem. förhandlade , och fram ett utkast till avtal om den praktiska tillämpningen av artiklar 40 och 41 rörande gränsöverskridande övervakning och förföljande. Vidare diskuterades en uppdatering av polissamarbetsavtal mellan de nordiska rikspolischeferna. 2.3Norden och dess närområden Samarbete med närområdet är ett prioriterat område inom det nordiska samarbetet. Samarbetet med närområdet omfattar de tre baltiska länderna, nordvästra , och . Nordiska ministerrådets insatser i närområdet är ett komplement till insatser som görs nationellt och genom andra internationella organ. Insatserna utformas i dialog med berörda samarbetspartners, bl.a. vid de årliga mötena mellan de nordiska samarbetsministrarna och deras motsvarigheter inom . Huvudmålsättningen med ministerrådets insatser är att bidra till en stabil och demokratisk utveckling och att främja utvecklingen av en fungerande marknadsekonomi. Avsikten är att insatserna skall koncentreras till områden där det nordiska samarbetet ger ett mervärde och bidrar till en bättre samordning med andra insatser. uppmärksammades att det var de nordiska informationskontoren i , och inrättades. Kontoren har spelat en viktig roll för utveckling av kontakter och kulturellt utbyte mellan de baltiska och de nordiska länderna. I ministerrådets budget för uppgick det särskilda närområdesprogrammet till . En stor del av resurserna satsas på projekt med inriktning på demokrati, välfärd, bärkraftigt resursutnyttjande och marknadsutveckling. Olika former av stipendie- och utbytesordningar är också ett viktiga inslag i programmet. Närområdesprogrammet omfattar dessutom verksamheten vid de nordiska informationskontoren i de baltiska huvudstäderna och i . önskar även etablera en informationspunkt i . Diskussioner med ryska myndigheter om denna fråga har Utöver det särskilda närområdesprogrammet görs insatser över ministerrådets budget även genom olika samarbetssektorer. insatserna är därför avsevärt större och bedöms uppgå till totalt närmare av Nordiska ministerrådets budget. De nordiska finansieringsinstitutionerna, Nordiska investeringsbanken (NIB), Nordiska miljöfinansieringsbolaget (Nefco) och Nordiska projektexportfonden (Nopef), har verksamhet med inriktning på NIB har en särskild ordning för lån på förmånliga villkor för finansiering av miljöprojekt i närområdet. Nefco har en riskkapitalfond för lån till miljöinvesteringar i närområdena och en miljöutvecklingsfond som gör insatser i närområdet. Nopefs framtida finansiering och verksamhet för sågs över . bakgrund härav har Nopef fått en nationell tilläggsfinansiering som innebär att verksamheten kan upprätthållas på Nordiska ministerrådets program för arktiskt samarbete syftar till att ge samnordiska insatser ett särskilt mervärde i förhållande till andra aktiviteter med inriktning på . och ett nytt program har lagts fast för . skall inriktas på ett antal temaområden; välfärdsfrågor, barn och unga, näringslivsutveckling, miljö, hållbar utveckling samt utbildning och För att bättre koordinera ministerrådets insatser på det arktiska området har en rådgivande kommitté upprättats bestående av nordiska Mot bakgrund av den snabba utvecklingen i närområdet och behovet av en avstämning med andra nationella och internationella insatser gjorde ministerrådet en översyn av de strategiska målsättningarna för En rapport, "Närmare ", med förslag till reviderad nordisk närområdesstrategi lämnades . föreslås ingen omedelbar förändring av definitionen av närområdet, men efterhand en ökad tonvikt på insatser i det ryska närområdet. förslag går ut på en koncentration av insatserna till större projekt, ökad mottagarstyrning och en större differentiering av insatserna på de olika Rapporten har behandlats i de nordiska samarbetsorganen och dess förslag kommer att implementeras i ett nytt närområdesprogram för . inrättades en ny rådgivande kommitté för närområdessamarbetet med representanter för de nordiska ländernas 3 Nordiskt samarbete på sektorsnivå stimulerar kultursamarbetet i genom insatser på särskilda områden, genom nätverksbildning och satsningar på projekt med stark nordisk profil. Inom ramen för kultursamarbetet finns två stora fonder, och Nordiska film- och TV- fonden. Kultursamarbetet på regeringsnivå grundas på ett kulturavtal . Satsningen på kultursamarbetet över ministerrådets budget uppgick till ca . Tyngdpunkten i kultursamarbetet ligger på samarbetet inom och bygger på den geografiska närheten och den värdegemenskap som finns mellan de nordiska länderna och som manifesteras i den kulturella och språkliga gemenskapen. Kulturministrarna fortsätter arbetet med att vidareutveckla det nordiska, kulturella samarbetet inom ramarna för kulturavtalet och handlingsplanen Nordisk kultursamarbete vid årtusendeskiftet. har en ny budgetpost Strategiska kultursatsningar upprättats, där medel har fördelats av kulturministrarna för konkreta satsningsområden. Erfarenheterna från är goda och det har skapats en bra bas för aktuella satsningar som inte varit möjligt. görs en särskild satsning för att främja det mångkulturella. I det finska ordförandeprogrammet var ett viktigt satsningsområde det kulturella informationssamhället och främjande av digital innehållsproduktion. Att skapa samarbete och nätverk mellan olika konstområden också på ett europeiskt plan var en annan prioritering, likaså det audiovisuella området. Man ville också arbeta för en allt närmare kontakt och samverkan med och . Satsningen på barn och unga har fortsatt. Handlingsplanen för nordiskt barn- och ungdomskultursamarbete 1996-2000 Ett kommande avslutades . En tvärsektoriell handlingsplan för det nordiska samarbetet 2001-2005 på det barn- och ungdomspolitiska området, in i ett nytt årtusende har antagits. I och med ikraftträdandet av den nya handlingsplanen har det tvärsektoriella samarbetet förstärkts och samarbete med skol-, social- och arbetsmarknadssektorerna har inletts. Inom kulturområdet håller ett nytt ministerrådsförslag till en femårig handlingsplan för barn- och ungdomskultursamarbetet på att utarbetas. Huvudmålet är att stärka den nordiska identiteten genom att öka barns och ungdomars deltagande i, kunskap om och intresse för kultur i . Barn- och ungdomskultur omfattar både den kultur som skapas av barn och unga och den kultur som skapas av vuxna med barn och unga som målgrupp. Språket är en viktig förutsättning för att den enskilda medborgaren aktivt skall kunna delta i samhället och kunna ta del av kulturlivet. Språket är dessutom en viktig del av vårt kulturarv. Målet är att de skandinaviska språken fortsatt skall utgöra den gemensamma ramen i det nordiska samarbetet och att språkförståelsen och kulturkompetensen bland befolkningen i de nordiska länderna skall bestå och utvecklas. Kultursektorn har ett särskilt ansvar att bekämpa främlingsfientlighet och rasism. Genom den särskilda budgetpost som är avsatt till strategiska kultursatsningar och som fördelas genom beslut av kulturministrarna, stöds projekt som uppmärksammar det mångkulturella samhället och insatser mot främlingsfientlighet och rasism. har projektet genomförts. Ett 30-tal studerande och lärare från bildkonstskolorna i samtliga nordiska länder deltog i ett seminarium i Terezin (tidigare ) med avsikt att gestalta historien. Seminariet resulterade i en utställning som kommer att visas i de nordiska länderna . Projektet oljud-nordiskt mörker har fortsatt. Projektet syftar till att lyfta fram frågan om musiken som ett propagandainstrument och öka förutsättningarna för ungdomars förmåga att själva kritiskt granska rasism, främlingsfientlighet och sin egen inställning. hölls konferensen Under nordisk konferens om kulturell mångfald på i , som arrangerades på initiativ av det finska ordförandeskapet och med () som värd. Konferensens tema var kulturell mångfald och förutsättningarna för konstnärer med annan etnisk bakgrund att verka i de nordiska länderna. Satsningarna på media har fortsatt. Avtalet om Nordiska Film- och TV-fonden garanterar fonden ett årligt tillskott på . Nordiska Film- och TV-fonden stöder produktion och distribution av film och TV i . Fonden bygger på ett avtal mellan nio nordiska TV-bolag, fem nationella filminstitut och ministerrådet. Satsningar har gjorts på vidareutbildning av yrkesverksamma inom film- och radio/TV-områdena. Projekt inom området som riktar sig till barn och unga har prioriterats. har fonden stött produktionen av drygt 200 filmer och TV-serier. Styrgruppen för Nordiskt Kultur- och Mediesamarbete (KM-gruppen) har framställt två rapporter angående public service verksamheten i ; - del I Sammanställning och jämförelse av de nordiska ländernas gällande regleringar och regleringsmetoder avseende public service verksamheten, Public service rapport - del II Redogörelse för utvecklingstendenser på radio- och TV- området, aktuella frågeställningar för public service verksamheten och de nordiska public service företagens samarbete. Båda rapporterna utgjorde grund för temadiskussion Mediepolitik; vid session . KM-gruppen har även initierat en sammanställning rörande grannlands-TV som innehåller information om den tekniska utvecklingens möjliggörande av att ta del av nordiska grannländers TV-utbud. Rapporten låg till grund för den diskussion som fördes vid mötet mellan de nordiska kulturministrarna och vid session.