prop · GP03165 · 2002-03-27 00:00:00 — 1998 årsföretagsskatteutredningar föreslår i det gemensamma betänkandet Utdelningar ochkapitalvinster på företagsägda andelar (SOU 2001:11) bl.a. att beskattningen avkapitalvinster på näringsbetingade andelar avskaffas. Det öppnar möjligheter för handel med skalbolag inom bolagssektorn. Mot den bakgrunden föreslåsmotverkande regler. Betänkandet har remissbehandlats och förslaget bereds nuinom . Det är lämpligt att samordna utredningens förslag medregleringen av fysiska personers avyttringar av skalbolag. I den senastremitterade departementspromemorian, Skatteregler mot handel med skalbolag (Ds2001:35), presenterades ett förslag till samordning.I propositionen föreslås dessutom ett par följdändringar till tidigare genomförd lagstiftning. LagrådetRegeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Lagrådetifrågasätter mot bakgrund av att det pågår ett beredningsarbete iFinansdepartementet avseende de förslag som lagts fram i SOU 2001:11lämpligheten av att genomföra en lagstiftning på grundval av det remitteradeförslaget innan det står klart vilka lösningar som kommer att väljas ibolagssektorn för att förhindra att den föreslagna skattefriheten påkapitalvinster på näringsbetingade andelar missbrukas. Om regeringen emellertidbedömer det som angeläget att nu genomföra en separat lagstiftning har Lagrådetlämnat synpunkter som bör beaktas i det fortsatta lagstiftningarbetet.Mot bakgrund av det skattebortfall som skalbolagshandeln medför och för attmotverka ekonomisk brottslighet bör skatteregler mot handel med skalbolaginföras med det snaraste. Med hänsyn till det och eftersom det enligtregeringens mening inte framstår som oundgängligen nödvändigt att avvakta attberedningen av regeringens aviserade företagsskattereform slutförs anserregeringen att skatteregler mot handel med skalbolag bör införas redan nu förfysiska personer. I samband med företagsskattereformen återkommerregeringen med förslag till skalbolagsregler inom bolagssektorn.Regeringen har i propositionen i huvudsak följt Lagrådets synpunkter pålagstiftningens utformning. I vissa avseenden, särskilt i fråga om hur avyttring av andelar i handelsbolag skall behandlas, har förslagen bearbetats vidareefter det att lagrådsremissen beslutades. Lagrådets synpunkter behandlas i denallmänna motiveringen och i författningskommentaren till de berörda lagrummen.Lagrådets granskning har också lett till redaktionella ändringar i lagtexten.Förslagen till ändringar i 15 kap. 1 § och 16 kap. 1 § inkomstskattelagen(1999:1229) har inte granskats av Lagrådet. Ändringarna som endast består avföljdändringar är enligt regeringens mening av så enkel beskaffenhet attLagrådets hörande skulle sakna betydelse. Dessa ändringar kommenteras iförfattningskommentarerna.4 BakgrundSom bakgrund till förslagen i propositionen presenteras först Riksskatteverketsframställning med skattemyndighetens förslag och därefter de remitteradepromemoriorna med förslag till skatteregler mot handel med skalbolag och detförslag som företagsskatteutredningar har lämnat. Vidare ges enkortfattad beskrivning av och förslagtill åtgärder för att motverka ekonomisk brottslighet. Slutligen ges en översikt över stopplagstiftning mot skalbolagshandel och näraliggande företeelser.4.1 framställning4.1.1 BakgrundHösten 1998 begärde () att regeringen skulle vidtalagstiftningsåtgärder mot handeln med skalbolag. Enligt RSV:s uppfattning harskalbolagshandeln ökat kraftigt och revisioner i har resulterat i taxeringshöjningar av skalbolagens intäkter med föråren 1996-1997. Mörkertalet är enligt RSV förmodligen stort. Endast en mycketliten del av den debiterade skatten leder till verkliga skatteintäkter för detallmänna. Bolagen är i regel tömda på sina tillgångar.RSV uppger att priset för obeskattade vinstmedel ligger kring avden obeskattade vinsten. Priset bestäms utifrån antagandet att skalbolaget inteskall betala bolagsskatten efter ägarövergången. Köparen och säljaren delar påden "vinsten".Syftet med en skalbolagstransaktion är enligt RSV att eliminera det första ledet i dubbelbeskattningen, dvs. bolagsbeskattningen, och det är framför allt tvåmetoder som används, nämligen(1) ren plundring. Bolaget töms på likvida medel. S.k. målvakt är vanligtförekommande som ställföreträdare för bolaget, och(2) kostnadsposter, t.ex. avskrivningar av svårvärderade tillgångar, skapas föratt eliminera den obeskattade vinsten.4.1.2 FörslagetUtgångspunkten för skattemyndighetens lagförslag är att den som säljer ettskalbolag skall kunna krävas på den skatt som belöper sig på bolagets verksamhet per överlåtelsedagen. Enligt förslaget kommer detta endast i fråga i den månbolaget inte har fullgjort sin betalningsskyldighet för den påförda skatten.Eftersom förslaget syftar till att upprätthålla förstaledsbeskattningen(beskattningen inom bolagssektorn) begränsas tillämpningen tillandelsavyttringar som görs av fysiska personer. Överlåtaren beskattas ("särskild intäkt") i inkomstslaget kapital med 28/30 av beskattningsunderlaget.Beskattningsåtgärden påverkar inte kapitalvinstbeskattningen på grund avavyttringen av andelarna i skalbolaget.Tillämpningsområdet avgränsas till dels fåmansföretag, dels sådana företag därnågon andel är kvalificerad enligt de s.k. 3:12-reglerna [numera 57 kap.inkomstskattelagen (1999:1229), IL]. För att undvika att säljare som inte direkt eller indirekt har haft inflytande över bolaget skall påföras den särskildaintäkten föreslås en dispensmöjlighet.Endast företag som (1) överlåtit den huvudsakliga delen av sina realtillgångarunder en period som omfattar året före det år då andelen avyttrades,avyttringsåret och eller (2) den huvudsakliga delen avföretagets tillgångar för andelsavyttringen består av likvidamedel och liknande tillgångar (t.ex. företag som bedriver konsultverksamhet)omfattas.Beskattningsunderlaget för den särskilda intäkten utgörs enligt huvudregeln aversättningen för den avyttrade andelen. Enligt en alternativ regel kanunderlaget utgöras av bolagets obeskattade inkomst. Denna inkomst föreslås ökasmed bl.a. obeskattade reserver och minskas med den inkomst som motsvaras avinbetald preliminär skatt. Betalar bolaget skatten skall säljaren kunna fårestitution.Underskott i verksamhet som har startats efter ägarbytet får inte kvittas motinkomst som har upparbetats under den tidigare ägarens innehavstid. Skalbolagblir, enligt förslaget, vidare skyldiga att återföra sina periodiseringsfondertill beskattning. Motsvarande föreslås beträffande företag som byter karaktärtill förvaltningsföretag.4.1.3 RemissutfalletVid remissbehandlingen rådde det stor enighet om att man behöver komma tillrätta med skalbolagshandeln, men uppfattningarna om hur man bör gå tillväga skildesig åt. De myndigheter som har erfarenhet av skalbolagshandel var i stort settpositiva till förslagets inriktning. Andra remissinstanser, framför alltföreträdare för näringslivet, var kritiska mot en lösning därbeskattningsåtgärden riktas mot säljaren. Förslaget innebär ett mer omfattandeansvar för ett bolags skulder än vad som följer av allmänna regler omansvarsgenombrott, eftersom även före detta aktieägare åläggs ansvar. Manframhöll att förslaget är inriktat mot kriminella transaktioner och att detnaturliga då är att sätta in motåtgärderna på straffrättens område. En annanfråga som togs upp var att ett bolag - beroende på att bolagets tillgångaröverlåts efter det att andelarna avyttras - kan klassas som skalbolag medretroaktiv verkan.4.2 Departementspromemorian Skatteregler mot handel med skalbolag, Ds 2000:35Promemorian byggde på skattemyndighetens förslag. Den föreslagna regleringeninnebar sammanfattningsvis att den som säljer andelar i ett skalbolag skall taupp kapitalvinsten som inkomst av aktiv näringsverksamhet. Säljaren blir intebeskattad om skalbolaget har betalat de skatter som belöper sig på bolaget vidavyttringstidpunkten. Avskattningen bygger på ett preliminärtdeklarationsförfarande och är - till skillnad mot vad som gällde enligtskattemyndighetens förslag - inte definitiv.Skalbolagsdefinitionen omfattar både sådana bolag där vinstmedlen har uppkommitpå grund av en inkråmsöverlåtelse och sådana där de har uppkommit på grund avägarens egna arbetsinsatser (tjänsteföretag). Inkråmsöverlåtelsen, alternativtden omständigheten att tjänsteföretaget har slutat bedriva näringsverksamhet,skall ha skett kalenderåret före det år då andelen avyttras, avyttringsåreteller året därpå.Remissutfallet var till stora delar detsamma som när det gälldeskattemyndighetens förslag. Skattekonsekvenserna är svåra att förutse försäljaren, eftersom de är beroende av köparens handlande efterandelsöverlåtelsen. Åtgärderna bör riktas mot de kriminella köparna avskalbolag. Inriktningen mot säljarna anses störa den "seriösa"skalbolagshandeln. Det fanns visserligen en dispensmöjlighet, men den lösningenansågs av olika skäl, t.ex. långa handläggningstider och minskad förutsebarhet,otillfredsställande.Riksskatteverket ansåg att förslaget borde kompletteras med bestämmelser somhindrar att man efter skalbolagsöverlåtelsen lägger in verksamhet som går medunderskott. Vidare ansåg man att återföringar av obeskattade reserver, t.ex.periodiseringsfonder, skulle vara definitiv. Slutligen skall kapitalvinsten inte kunna kvittas mot underskott i annan verksamhet som bedrivs av denskattskyldige.4.3 företagsskatteutredningarHandel med skalbolag förekommer inte inom bolagssektorn. 1998 årsföretagsskatteutredningar föreslår i det gemensamma betänkandet Utdelningar ochkapitalvinster på företagsägda andelar (SOU 2001:11) bl.a. att beskattningen avkapitalvinster på näringsbetingade andelar avskaffas. Det öppnar möjligheter för en marknad för handel med skalbolag där bolag är säljare. Mot den bakgrundenföreslår företagsskatteutredningarna att det skall finnas ett villkor(skalbolagsvillkoret) som motverkar att en sådan marknad uppkommer. För attavgöra om en avyttring skall behandlas som en skalbolagsaffär skall kontantamedel och marknadsvärdet av värdepapper och liknande tillgångar hos detavyttrade företaget jämföras med ett jämförelsebelopp. Om samtliga andelar i det avyttrade företaget har avyttrats, skall jämförelsebeloppet utgöras av halvaersättningen. I annat fall skall det utgöras av hälften av ett fiktivt pris församtliga andelar beräknat med utgångspunkt i priset för de avyttradetillgångarna. Om kontanta medel m.m. överstiger jämförelsebeloppet, ärskalbolagsvillkoret inte uppfyllt. Konsekvensen av att skalbolagsvillkoret inteuppfylls är att hela ersättningen skall tas upp som intäkt.För att motverka kringgående av skalbolagsvillkoret skall till summan avkontanta medel och marknadsvärdet av värdepapper och liknande tillgångar läggasmarknadsvärdet av andra tillgångar om de anskaffats tidigast föreavyttringen, saknar affärsmässigt samband med verksamheten, och det kan antasatt anskaffningen skett i syfte att tillgångarna lätt skulle kunna avyttrasefter andelsavyttringen. Om inte skalbolagsvillkoret är uppfyllt, skallersättningen tas upp som kapitalvinst.Skalbolagsvillkoret kompletteras av ett återköpsvillkor. Det syftar till attförhindra att skalbolagsvillkoret kringgås genom att företaget säljs medverksamheten i behåll och ett öppet eller dolt avtal ingås mellan det avyttrande företaget och köparen om överföring av verksamheten till det avyttrandeföretaget eller någon som är i intressegemenskap med detta.Skalbolags- och återköpsvillkoren skall inte tillämpas bl.a. om avyttringen sker genom att det avyttrade företaget träder i likvidation eller försätts i ellerupplöses genom konkurs. De skall inte heller tillämpas om särskilda skäl talaremot det.Betänkandet har remissbehandlats. Från näringslivets sida är man tveksam tillförslaget. Man anser att det är felaktigt att ha andra materiella skattereglerför försäljningar av skalbolag än andra bolag. Vinstmedlen i bolaget är vidavyttringstidpunkten redan avskattade eller också kommer de att bli avskattadenär vinsten på tillgångarna realiseras. De särskilda skalbolagsreglernaförbjuder i praktiken överlåtelser av bolag i syfte att förhindra att enförhållandevis liten kriminell grupp ägnar sig åt bolagsplundring. Åtgärder motsådana förfararanden skall vidtas utanför skattesystemet. Annars försvåras eller förhindras legitima omstruktureringar och generationsskiften. Man gör ocksågällande att många s.k. tillväxtföretag skulle falla underskalbolagsdefinitionen vid en tidig försäljning under ett uppbyggnadsskede.Remissinstanserna anser också att beskattningskonsekvensen - full beskattning av hela ersättningen - är för hård. Det borde övervägas att ta upp det egnakapitalet som omkostnadsbelopp.4.4 Departementspromemorian Skatteregler mot handel med skalbolag, Ds 2001:35I promemorian föreslås en samordning av företagsskatteutredningarförslag till skalbolagsvillkor med regleringen av fysiska personers avyttringarav skalbolag. Förslagen i promemorian presenteras närmare i avsnitt 5.4.5 Bolagsplundring4.5.1 Riksåklagarens rapportRiksåklagaren har på regeringens uppdrag översiktligt kartlagtproblemställningar och möjliga åtgärder när det gäller att förbättra insatsernamot s.k. bolagsplundring. Uppdraget har redovisats i rapport 1996:1. I rapporten behandlas bl.a. plundring av skalbolag och/eller vinstbolag.Ett gemensamt drag för olika former av bolagsplundring är enligt rapporten attgärningsmannen utnyttjar det regelsystem som bygger på att det ekonomiskaansvaret för juridiska personers rättshandlingar normalt inte drabbar ägareneller ställföreträdaren.Med skalbolag avses ett bolag där själva rörelsen (inkråmet) överlåts separat,varefter endast likvida tillgångar återstår i bolaget (skalet). Med vinstbolagåsyftas bolag som därutöver innehåller obeskattade vinstmedel och latentaskatteskulder. Beteckningen skalbolag brukar användas för båda fallen. Handelmed skalbolag är inte olaglig i sig. Däremot är det enligt aktiebolagslagen(1975:1385), ABL, förbjudet att förvärva ett bolag med dess egna medel.Försäljning av skalbolag förutsätter finansiering. Banker och finansinstitut har ofta finansierat köp av detta slag genom att lämna en kort kredit tillköpeskillingen. Så snart köparen fått tillgång till bolaget och dess medelåterbetalas lånet. Detta brukar kallas "minutenlån" och kreditens innebörd äratt bolaget köps med dess egna pengar (även om detta formellt döljs av lånet).Det som kännetecknar bolagsplundringar är att de sker inom ramen för en juridisk person (vanligen aktiebolag) utan personligt ansvar. Ett aktiebolag företrädsav sin styrelse. Ett vanligt problem vid bolagsplundring är emellertid attstyrelse saknas och att det inte är möjligt att hitta någon som ansvarar för vad som händer i bolaget. Associationsformen i sig ger stora möjligheter att undgåbåde ekonomiskt och straffrättsligt ansvar.Ett alternativ till att låta bolaget vara styrelselöst kan, för den som planerar att begå ekonomisk brottslighet, vara att sätta in en eller flera målvakter. En målvakt deltar inte i styrelsearbetet utan lånar enbart ut sitt namn. Härigenom kan de formella kraven i ABL uppfyllas. Målvakter rekryteras ofta bland socialt utslagna personer. Som regel har de inga tillgångar och är immuna motekonomiska sanktioner. I många fall är de också straffimmuna.Generalfullmakter förekommer ofta i styrelselösa bolag. Enligt rapporten harstyrelsen i dessa fall gett någon en mer eller mindre oinskränkt behörighet attföreträda bolaget, varefter styrelseledamöterna avgått utan att bli ersatta avnya ledamöter. Innehavaren av generalfullmakten transporterar den ofta på annan. Resultatet bli att man kringgår ABL:s system för ledning av aktiebolag och detblir svårt att identifiera den som företagit handlingar i bolagets namn.Strävar man efter att förebygga och förhindra bolagsplundring är det bl.a.viktigt att skapa ett regelsystem som i största möjliga utsträckning undanröjergrunden för sådana förfaranden. Missbruk leder inte bara till förluster förstaten och enskilda utan också till att den fria konkurrensen sätts ur spel.Skattereglerna spelar en viktig roll. Ett sätt att minska grogrunden förbolagsplundring kan vara att genom ändrade skatteregler minska behovet av attlaborera med skalbolag. Man kan också överväga att skärpa reglerna i samband med företagsöverlåtelser på så sätt att skatten på upparbetade vinstmedel skallbetalas i samband med överlåtelsen. ägare skulle också kunna görassolidariskt ansvarig för bristande betalning av skatter och avgifter som belöper sig före försäljningen av ett skalbolag.4.5.2 och AktiebolagskommitténI regeringens proposition Likvidation av aktiebolag m.m. (prop. 2000/01:150)föreslås nya bestämmelser för att komma till rätta med vissa oseriösaförfaranden i aktiebolag. I propositionen behandlas dels frågor som tagits uppav i dess delbetänkande Likvidation av aktiebolag (SOU1999:36), dels förslag till åtgärder mot användandet av"målvakter" och generalfullmakter. I en tidigare proposition, Förbud motjuridiskt och ekonomiskt biträde i vissa fall (prop. 2000/01:105), behandladesBulvanutredningen övriga förslag. I den propositionen behandlades även ett parav de förslag lämnade i betänkandet Branschsaneringoch andra metoder mot ekobrott (SOU 1997:111), nämligen förslagen om typgodkända kassaregister och kvittokrav m.m. samt singelföretag. I dessa delar lades ingaförslag fram.Rådgivningslagen m.m.Lagen (1985:354) om förbud mot yrkesmässig rådgivning i vissa fall, m.m.(rådgivningslagen) trädde i kraft . Lagen syftar till attförsvåra oseriös rådgivning som ofta är en förutsättning för ekonomiskbrottslighet. En ny straffrättslig sanktion, rådgivningsförbud, infördes genomlagen. Vidare tillkom en straffbestämmelse enligt vilken den som vid utövandetav rådgivningsverksamhet i juridisk eller ekonomisk angelägenhet av grovoaktsamhet främjar en straffbelagd handling kan dömas för vårdslös rådgivningtill böter eller fängelse i högst . Ändringarna (prop. 2000/01:105, bet.2000/01:LU21, SFS 2001:367) innebär bl.a. att lagens tillämpningsområdeutvidgats så att lagen är tillämplig inte bara på rådgivning utan även på annatjuridiskt eller ekonomiskt biträde. Ändringarna innebär vidare att den längstatid som ett förbud mot sådant biträde kan gälla förlängts från fem till ,att beslut skall kungöras, att förbud i stort sett alltid skall meddelas om denbakomliggande brottsligheten har varit grov och att förbudet regelmässigt alltid skall förlängas om det överträds. beslutades ändringar i lagen(1986:436) om näringsförbud som innebär att den som har näringsförbud inte fårha fullmakt att företräda enskilda näringsidkare eller vissa juridiska personer. Förbudet gäller inte s.k. ställningsfullmakter, dvs. fullmakter som t.ex. enbutiksanställd grundar sin rätt att ta emot betalning för arbetsgivarens räkning på.Regeringen ansåg inte att det, som föreslagit, borde införasnågra generella bestämmelser i lagen (1985:277) om vissa bulvanförhållanden(bulvanlagen) som ger myndigheterna större befogenheter att utreda ochkontrollera vem som utövar ledningen eller har ett väsentligt ekonomisktintresse i ett företag. Inte heller förslaget att införa en möjlighet förkreditupplysningsföretag att förmedla uppgifter från Rikspolisstyrelsensbelastningsregister om domar och strafförelägganden avseende ekonomiskbrottslighet genomfördes.Likvidation av aktiebolag m.m.I regeringens proposition Likividation av aktiebolag m.m. (prop. 2000/01:150)behandlas bl.a. förslag till åtgärder mot oseriösa förfaranden i aktiebolag.Förslagen avser bl.a. problemen med styrelselösa bolag och s.k. målvakter. Detföreslås att ett bolag utan behörig styrelse skall kunna förpliktas att gå ilikvidation . För att komma till rätta med problemenmed målvakter föreslås en straffsanktionerad bestämmelse om att den som inteavser att ta del i den verksamhet som ankommer på en styrelseledamot ellerverkställande direktör inte utan godtagbara skäl skall kunna utses till en sådan befattning. Ett generellt förbud skulle komma att omfatta även t.ex. det fallet att en företagare låter en nära anhörig ta plats i styrelsen för ett bolag somföretagaren i realiteten avser att sköta helt och hållet på egen hand (jfr prop. 2000/01:150, s. 78).I propositionen behandlas också frågor om vilseledande anmälningar iregistreringsärenden och missbruk av generalfullmakter. I den delen föreslås enny bestämmelse i aktiebolagslagen om att styrelsen inte får överlåta ansvaretför bolagets organisation och förvaltning på någon annan. Bestämmelsen har (jfrprop. 2000/01:150, s. 82) karaktären av förtydligande av gällande rätt. Deninnebär att styrelsen inte genom delegation, utfärdande av fullmakter eller påannat sätt kan avbörda sig det yttersta ansvaret för bolagets organisation ochförvaltning eller skyldigheten att sörja för en betryggande kontroll av bolagets bokföring, medelsförvaltning och ekonomiska förhållanden. Bestämmelsen innebäri och för sig inte någon begränsning i styrelsens möjligheter att genomdelegation överlämna uppgifter till andra. Några nya åtgärder mot vilseledandeanmälningar i registreringsärenden föreslås inte. Patent- ochregistreringsverkets rutiner, bl.a. kontroll mot uppgifterna i SPAR ochaviseringar, minskar riskerna för falsarier. Dessutom är sådana falsarier redanstraffbelagda (osant intygande, brukande av osann urkund ochurkundsförfalskning).Lagändringarna trädde i kraft (prop. 2000/01:150, bet.2001/02:LU5, rskr. 2001/02:50, SFS 2001:932 m.fl).AnsvarsgenombrottAktiebolag är ett eget rättssubjekt. Aktieägarnas ansvar för bolagetsförpliktelser sträcker sig normalt inte längre än till det insatta kapitalet.För att säkra borgenärernas rätt finns därför i aktiebolagslagen (1975:1385),ABL, en rad regler om kapitaluppbyggnad och kapitalskydd. Bl.a. finns detbestämmelser om hur stor del av vinsten som kan delas ut. Ett aktiebolag ärvidare skyldigt att träda i likvidation när viss del av aktiekapitalet gåttförloratNågot generellt undantag från den grundläggande regeln om att ägarna inte svarar för bolagets skulder finns inte. Ett begränsat undantag finns t.ex. i 1 kap. 1§ andra stycket ABL. Den bestämmelsen innebär att delägare i aktiebolag sombedriver advokatverksamhet svarar solidariskt med bolaget för sådanaförpliktelser mot klienter som bolaget ådrar sig delägarskapetvarar. Det finns också regler som ålägger företrädare för bolaget ett personligt ansvar. I 15 kap. ABL finns det t.ex. regler om skadeståndsansvar.Bestämmelserna ger tredje man möjligheter att utkräva ansvar avstyrelseledamöter, verkställande direktörer, revisor, aktieägare m.fl. i vissanärmare angivna situationer.I rättspraxis har man gjort undantag från huvudregeln om personligansvarsfrihet, s.k. ansvarsgenombrott. har ibetänkandet Ansvarsgenombrott m.m. (SOU 1987:59) lämnat en redogörelse försvensk doktrin och rättspraxis på området. Genomgången visar attansvarsgenombrott endast kan ske i en mycket begränsad omfattning och ispeciella situationer som utmärks av att verksamheten i gäldenärsbolaget harbedrivits på ett gentemot borgenärerna stötande eller illojalt sätt.Kommittén föreslog en lagreglering som innebar följande. Ansvarsgenombrott skall komma i fråga om en delägare eller annan med ett bestämmande inflytande överett bolag har begagnat sitt inflytande över bolaget på ett gentemot borgenärerna otillbörligt sätt som orsakat att bolaget inte kan betala sina skulder. För att ett otillbörligt förhållande skall anses föreligga skall det alltid fordras att bolagets ekonomiska underlag har varit uppenbart otillräckligt i förhållandetill verksamhetens art och omfattning samt till förutsebara risker.Underkapitaliseringen skall således vara en nödvändig men inte tillräcklig grund för ansvarsgenombrott.