prop · GQ031 · 2002-10-08 00:00:00 — Regeringen anser således att avdragsreglerna för angivna material avsedda för sluttäckning bör ändras så att avdrag medges redan vid in- förseln till en anläggning. Förslaget bedöms inte nämnvärt försvåra skattekontrollen. Verksamhetsutövare torde sakna motiv att ta emot större mängder rele- vant avfall än de behöver. Eftersom samtliga deponier förr eller senare kommer att behöva material för sluttäckning finns ett generellt incitament att hushålla med grus, lera m.m. i stället för att köpa in material för samma än- damål. Enligt regeringens bedömning finns med hänsyn till befarade definitions- och kontroll- problem inte skäl att även andra avfallsslag än de nu uppräknade bör omfattas av rätten till direktavdrag. För dessa finns fortfarande kvar möjligheten till avdrag när de har använts. Den föreslagna lagändringen bör träda i kraft . Tillräckliga skäl för att låta den få retroaktiv effekt har inte kom- mit fram. Äldre föreskrifter skall fortfarande gälla i fall då skattskyldighet inträtt före ikraftträdandet. Förslaget föranleder ändringar i 10 § lagen (1999:673) om skatt på avfall. 8.4.5Skattestrategi för alternativa drivmedel Regeringens bedömning: Regeringen anser det angeläget att den strategi för skattenedsätt- ning för alternativa drivmedel som lades fast i budgetpropositionen kan börja tillämpas så snart erforderliga godkännanden har erhållits från rådet och kommissionen. Konkurrenskraftiga och konkurrensneutrala villkor för de alternativa drivmedlen beaktas i särskild ordning i avvaktan på EG-beslut. Skälen för regeringens bedömning: I budgetpropositionen lades huvud- komponenterna för en skattestrategi för al- ternativa drivmedel fast. Enligt strategin kan skattenedsättning ske antingen via pilotpro- jekt, för vilka medges befrielse från både energi- och koldioxidskatt, eller genom gene- rell koldioxidskattebefrielse för koldioxidne- utrala drivmedel med stöd av ett rådsbeslut enligt artikel 8.4 i rådets direktiv /81/EEG av om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor (EGT L 316, 31.10.1992 s.12, Celex 392L0081). För pilotprojekt avsattes per kalenderår. Intäktsbort- fallet för en generell koldioxidskattebefrielse för koldioxidneutrala drivmedel beräknades till högst . Det be- räknade bortfallet avses täcka såväl använd- ning av drivmedel i ren form som i blandning med andra produkter. En ansökan om 8.4-un- dantag enligt mineraloljedirektivet avseende den generella koldioxidskattebefrielsen och ansökningar för godkännande enligt stats- stödsreglerna avseende både pilotprojekt och den generella koldioxidskattebefrielsen har tillställts kommissionen. När godkännanden har erhållits återkommer regeringen till riks- dagen med förslag till de lagändringar som fordras för att skattestrategin skall kunna tillämpas. Det är inte möjligt att med säkerhet förutse när nödvändiga EG-beslut kommer att föreligga. I avvaktan på dessa måste konkurrenskraftiga och konkurrensne- utrala villkor garanteras för att säkerställa tillgången på alternativa drivmedel. Regeringen bereder denna fråga. Enligt regeringens bedömning i förra årets budget- proposition bör skattestrategin för alternativa drivmedel utformas så att den på ett kost- nadseffektivt sätt bidrar till att uppställda miljömål uppnås. Den framtida utformningen är också beroende av resultaten från det pågå- ende arbetet inom EU med olika direktiv- förslag som berör biodrivmedel. Regeringens förslag: Den mängd spritdrycker, vin och öl som privatpersoner kan föra in till från ett annat EU-land utan att skatt skall betalas i ökas från . Från denna tidpunkt kan en privatper- son föra in spritdryck, vin och öl utan att svensk skatt skall betalas. Kvoterna för s.k. starkvin och för tobakspro- dukter ändras inte. Bakgrunden till regeringens förslag: , liksom , fick vid anslutningen till EU möjlighet att tillämpa vissa begränsningar i fråga om privatpersoners införsel av alkohol- drycker och tobaksvaror från ett annat EU- land. Undantaget utformades i överensstäm- melse med ett redan gällande undantag för och hänvisade till artikel 26 i rådets direktiv /12/EEG av om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervak- ning av sådana varor (EGT nr L 076, 23.3.1992 s. 1, Celex 392L0012) det s.k. cir- kulationsdirektivet. Enligt de regler som all- mänt gäller inom EU har en privatperson rätt att ta med sig alkohol och tobak, avsedda för eget bruk, från en annan medlemsstat utan att någon punktskatt tas ut i hemlandet. Om va- rorna tas in för kommersiella ändamål skall däremot skatt alltid betalas i . För att avgöra om fråga är om privat införsel eller införsel för kommersiellt bruk skall bl.a. mängden varor beaktas. Medlemsstaterna får använda sig av indikativa nivåer för denna be- dömning. Sådana indikativa nivåer får då inte sättas lägre än sprit, mellanklassprodukter, vin (varav högst mousserande) och öl samt 800 cigaretter, 400 cigariller, 200 cigarrer och röktobak. beslutade rådet att de nordiska länderna skulle få ytterligare tid för anpassning på detta område. De danska och finska undantagen skall vara helt avvecklade vid utgången av och restriktionerna skall fram till denna tidpunkt successivt av- skaffas. beslutade rådet, i enlighet med kommissionens förslag och med vad som tidigare underhand överenskommits mellan och kommissionen, att , i lik- het med och , skall få fort- sätta att till och med ha regler som avviker från cirkulationsdirektivet (rådets direktiv /44/EG, EGT nr L 161, s. 82, Celex 300L0044). Direktivänd- ringen innebär att de svenska införselkvoterna successivt skall ökas och att allmänna EG- regler för privatinförsel skall gälla . Den successiva ök- ningen av kvoterna framgår av det ändrade di- rektivet. har, i enlighet med direk- tivets bestämmelser, beslutat om ökade kvoter för privatinförsel (prop.1999/2000:121, bet. 1999/2000:SkU23, rskr. 1999/2000:247), (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:FiU1, rskr. 2000/01:36) respektive (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:FiU1, rskr. 2001/02:34). Skälen för regeringens förslag: Den av rådet beslutade ändringen av cirkulationsdirektivet innebär att införselkvoterna för spritdrycker, vin och öl skall höjas . Kvoterna för dessa drycker skall från detta datum vara spritdryck, 52 li- ter vin och öl. Regeringen har i propo- sition 1999/2000:121 förklarat att man skall återkomma med förslag som föranleds av en framtida nedtrappning av införselbegräns- ningarna. I enlighet härmed föreslår reger- ingen därför att införselkvoterna för sprit- drycker, vin och öl höjs till 5, 52 respektive . Detta innebär att en privatperson från denna tid- punkt kommer att, från en annan medlems- stat, kunna föra in spritdryck, starkvin, vin och öl samt 400 cigaretter, 200 cigariller, 100 cigarrer eller röktobak utan att betala svensk punkt- skatt. Vid större införsel skall svensk punkt- skatt betalas för varorna. Reglerna om be- skattning finns i lagen (1994:1565) om beskattning av viss privatinförsel. Regeringen avser senare att återkomma till frågan inför de ytterligare ändringar i regel- verket som föranleds av upphörandet av undantaget från de allmänna EG-reglerna för privatinförsel. Enligt om tull- och skattefri import från tredje land är tull- och skattefri- heten för tobaksvaror, spritdrycker och vin begränsad till vissa kvantiteter. För varor som inte omfattas av någon kvantitativ restriktion gäller i stället att importen är tull- och skatte- fri om varornas sammanlagda värde inte över- stiger tull- och skattefrihetsbeloppet på . Eftersom öl inte omfattas av någon re- striktion får man från tredje land, tull- och skattefritt, föra in tobaksvaror, spritdrycker och vin i enlighet med gällande restriktioner och därutöver öl eller andra varor till ett sammanlagt värde av högst . undantag från om pri- vatinförsel från ett annat EU-land innebär att är skyldigt att tillämpa samma be- gränsningar vid den yttre gränsen som vid den inre. Dagens skattefria kvantitet på starköl gäller därför både privatinförsel från annat EU-land och privatimport från tredje land. Reglerna beträffande import från tredje land finns i lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m. Eftersom den svenska införselgränsen för öl föreslås ändras bör gränsen för skattefri privatimport av öl från tredje land ändras på motsvarande sätt. Regeringen föreslår en sådan ändring i lagen om frihet från import, m.m. Regeringens förslag: En minimipunktskatt på cigaretter som har ett lägre detaljhandelspris än cigaretter i den mest efterfrågade priskate- gorin införs från . Skälen för regeringens förslag: Genom rå- dets direktiv /10/EG av om ändring av direktiven /79/EEG, 92/80/EEG och 95/59/EG när det gäller strukturer och skattesatser i fråga om punkt- beskattning av tobaksvaror (EGT L 46, , s. 26, Celex 32002L0010), som trädde i kraft , har medlems- staterna fått möjlighet att ta ut en minimi- punktskatt på cigaretter som säljs till ett lägre pris än detaljhandelspriset på cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin, förutsatt att denna punktskatt inte överskrider den punkt- skatt som tas ut på cigaretter i den mest ef- terfrågade priskategorin. Detta innebär att som mest får det skattebelopp som har fast- ställts för cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin tas ut för cigaretter som har ett lägre detaljhandelspris än dessa. Bestämmel- sen skall ge medlemsstaterna en bättre möj- lighet att lösa problem med priskrig eller en dramatiskt ökad tillgång på billiga cigaretter på marknaden. Före den senaste ändringen av tobaksskattedirektiven fick medlemsstaterna ta ut en minimipunktskatt på cigaretter förut- satt att denna inte medförde en höjning av den totala skattebelastningen till av den totala skattebelastningen på den mest efterfrågade priskategorin av ciga- retter. har ett antal s.k. lågpris- cigaretter lanserats på den svenska mark- naden. De första lågpriscigaretterna introdu- cerades i . Cigaretterna har ett pris som per paket ligger under priset på ett cigarett- paket i den mest efterfrågade priskategorin. Dessa lågpriscigaretters andel av marknaden har successivt ökat och står för av cigarettkonsumtionen i landet. Även i andra medlemsstater har denna kategori av cigaretter tagit marknadsandelar. Det låga priset på dessa cigaretter medför risk för att cigarrettrökningen kommer att öka. Av folkhälsoskäl är det viktigt att priset på ci- garetter inte är alltför lågt. I proposition 2001/02:127 anförde regeringen därför att det finns skäl att med stöd av den nya bestämmel- sen i direktiv /10/EG införa en minimi- punktskatt för cigaretter som har ett lägre detaljhandelspris än cigaretter i den mest ef- terfrågade priskategorin. Regeringen uppgav i propositionen att man avsåg att återkomma med ett sådant förslag i budgetpropositionen . Enligt gällande EG-regler på tobaksskatte- området skall punktskatt på cigaretter tas ut dels med en skatt per styck, dels med en pro- portionell skatt som beräknas på det högsta detaljhandelspriset på cigaretterna. Detaljhan- delspriset fastställs av tillverkaren eller hans representant eller, i fråga om cigaretter som importeras från tredje land, av importören. Den svenska punktskatten på cigaretter tas ut med /styck och av detaljhandelspriset. Genom direktiv /10/EG har en be- stämmelse införts som innebär att ett fast mi- nimibelopp per 1000 cigaretter, , skall tas ut på cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin. Från skall detta belopp vara . Detta krav skall gälla ut- över det nuvarande kravet att punktskatten på cigaretter skall vara av de- taljhandelspriset på cigaretter i den mest ef- terfrågade priskategorin. Medlemsstater som tar ut en punktskatt på per 1000 cigaretter behöver inte uppfylla 57-pro- centkravet. Från skall detta belopp vara . Det sammanlagda mi- nimipunktskattebeloppet på cigaretter skall bestämmas på grundval av priset på cigaretter i den mest efterfrågade prisklassen enligt upp- gifter som sammanställs per . Priset på cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin i är för en förpackning med 20 cigaretter. Den totala punktskatten på cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin uppgår där- med till sammanlagt per 20-pack cigaretter eller till per 1000 ciga- retter. Enligt EG-reglerna skulle det således vara möjligt att ta ut detta skattebelopp på samtliga cigaretter som har ett lägre detalj- handelspris än . Regeringen be- dömer dock att det inte är lämpligt att fast- ställa minimipunktskatten till av detta skattebelopp med hänsyn till att en så- dan höjning av punktskatten på lågprisciga- retter skulle kunna öka risken för smuggling av cigaretter. En för låg minimipunktskatt skulle dock inte få någon större effekt på ciga- rettkonsumtionen. Vid en samlad bedömning utifrån nuvarande förhållanden har regeringen funnit att en minimipunktskatt som uppgår till av den punktskatt som tas ut på cigaretter i den mest efterfrågade priskatego- rin bör införas. Detta innebär att enligt hu- vudregeln skall punktskatt tas ut med /styck och av detaljhan- delspriset. Punktskatten skall dock alltid lägst tas ut av den punktskatt som skall tas ut på cigaretter i den mest efterfrå- gade priskategorin. Regeringen föreslår att minimipunktskatten införs från . Ett tidigare ikraftträdande skulle med- föra administrativa problem för tillver- kare/importörer och för (). För att regeringen skall kunna fastställa pri- set på cigaretter i den mest efterfrågade pris- kategorin krävs att regeringen har uppgifter om försäljningen av cigaretter i de olika pris- kategorierna. En skyldighet för tillverkaren eller hans representant eller, i fråga om ciga- retter som importeras från tredje land, för im- portören att lämna sådana uppgifter om för- säljningen till RSV bör därför införas. Uppgifterna skall omfatta tiden det föregående året t.o.m. det innevarande året. Uppgifterna skall lämnas till RSV det inneva- rande året. Med ledning av dessa uppgifter skall regeringen sedan fastställa vilken priska- tegori som skall utgöra den mest efterfrågade priskategorin och fastställa minimi- punktskatten för det efterföljande kalender- året. För tiden till och med bör minimiskattesatsen fastställas med ledning av nu föreliggande uppgifter om priset på cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin. Såsom ovan nämnts är skatten på dessa cigaretter för när- varande per 1000 cigaretter. av detta belopp är . Den skatt som lägst skall tas ut per cigarett föreslås därför vara . reklamskatteutredning föreslog i sitt betänkande SOU 1997:53 ett avskaffande av lagen om skatt på annonser och reklam. Regeringen uttalade i prop. 1997/98:150 att man anser att reklamskatten bör avskaffas. Man konstaterade dock att det vid detta till- fälle saknades förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande av reklamskatten. Eftersom regeringen ansåg att det förelåg särskilt allvar- liga problem när det gällde beskattningen av reklamtrycksaker föreslogs ett avskaffande av reklamskatten i denna del. Reklamskatten på reklamtrycksaker avskaffades . tillkännagav för regeringen som sin mening vad skatteutskottet (bet. 2001/02:SkU20, rskr. 2001/02:201) anfört om att reklamskatten bör avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, bör prioriteras vid kommande budgetberedning. Frågan har prioriterats i budgetberedningen men regeringen har funnit, med beaktande av de budgetpolitiska målen, att förutsättningar för finansiering av ett avskaffande av den res- terande reklamskatten inte fö- religger. Regeringens bedömning: Mot bakgrund av tillkännagivande (rskr. 2001/02:199, bet. 2001/02:SkU18) skall en utredning tillsättas med uppdrag att se över tillämpningsområdet för bl.a. de reducerade mervärdesskattesatserna. Översynen syftar till att kartlägga och begränsa nuvarande avgräns- ningsproblem. I uppdraget skall även ingå att analysera mervärdesskattesatsernas struktur utifrån rättsliga, administrativa, ekonomiska, fördelningsmässiga och statsfinansiella aspekter. Skälen för regeringens bedömning: 1990- skattereform innebar för mervärdes- skattens del att basen för skatten breddades. Ambitionen var att skapa en generell och neutral beskattning. I princip all omsättning av varor och tjänster skulle omfattas och be- skattas med en enhetlig skattesats. Av bl.a. fördelningspolitiska, kulturpolitiska och branschekonomiska skäl har skattesänk- ningar därefter kommit att genomföras för tillhandahållande av vissa typer av varor och tjänster. tillämpas tre skat- tesatser (normalskattesatsen), och . Dessutom un- dantas särskilt angivna tillhandahållanden från beskattning. Det kan konstateras att varje avvikelse från tillämpningsområdet för normalskattesatsen riskerar att medföra avgränsningsproblem. I ett antal riksdagsmotioner har man pekat på dessa problem och framhållit att gränsdrag- ningarna, mellan de olika skattesatserna och också mellan områdena för beskattning och ickebeskattning, har kommit att framstå som svårbegripliga, godtyckliga och orättvisa. Med anledning av detta riktade ett till- kännagivande till regeringen om att en över- syn borde göras av tillämpningsområdena för de reducerade skattesatserna. Översynen bör syfta till en begränsning av avgränsningsproblemen och även innefatta en analys av skattesatsernas struktur utifrån rättsliga, administrativa, ekonomiska, fördel- ningspolitiska och statsfinansiella aspekter (rskr. 2001/02:199, bet. 2001/02:SkU18). Ett arbete med att ta fram direktiv till ut- redningen pågår inom . Avsikten är att utred- ningen skall tillsättas . 8.6.2Skattelättnad för vissa byggtjänster Regeringens bedömning: En sänkning av mer- värdesskattekostnaden bör prövas för stu- dentbostäder och äldrebostäder. I syfte att tillgodose huvudsakligen ungdomarnas bo- stadsbehov vill regeringen även pröva förut- sättningarna för att på ett kostnadseffektivt sätt minska boendekostnaderna genom en sänkning av mervärdesskattekostnaderna för produktion av mindre hyreslägenheter. Skälen för regeringens bedömning: Reger- ingen har under avsnitt 4.5.1.1 Verksamhets- område Bostadsförsörjning (utgiftsområde 18) redogjort för sina ambitioner att pröva nya former av åtgärder för att stimulera bo- stadsbyggandet. En sänkning av mervärdes- skattekostnaden bör prövas för produktion av studentbostäder och äldrebostäder. För att tillgodose huvudsakligen ungdomarnas bo- stadsbehov vill regeringen även pröva förut- sättningarna för att på ett kostnadseffektivt sätt minska boendekostnaderna genom en sänkning av mervärdesskattekostnaderna för produktion av mindre hyreslägenheter. När det gäller den närmare avgränsningen av de byggprojekt som kan komma ifråga för en sänkning av mervärdesskattekostnaden krävs noggranna överväganden. ges en sådan utformning att de inte leder till senareläggning av byggprojekt som redan nu kan påbörjas. Kravet på förutsebarhet och klarhet i skattelagstiftningen måste beaktas. Byggherren måste redan vid projekteringen av ett nytt bygge ha möjlighet att bedöma skat- tekonsekvenserna. Även kontrollaspekterna är av stor vikt. För att utröna om sänkningen får avsedd verkan, bör åtgärden tidsbegränsas till att gälla projekt som påbörjas före utgången av 2006 och utvärderas tillsammans med de övriga stöd som finns för de aktuella bostadstyperna. Stöd utgår bl. a. genom förordningen (2000:588) om statligt investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter och ge- nom förordningen (2001:531) om statligt in- vesteringsbidrag för nybyggnad av bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist. Vid analysen av på vilket sätt mervärdes- skattesänkningen lämpligen bör genomföras bör förutsättningarna för en återbäring av mervärdesskatten i form av en skattereduk- tion övervägas. 8.7.1Utvärdering av ROT-liknande åtgärder Genom riksdagsskrivelse 2001/02:332 har skatteutskottet till regeringen överlämnat be- tänkandet 2001/02:SkU28 ROT-avdragets effekter. I betänkandet påtalas vikten av att analys-, uppföljnings- och utvärderingsåtgär- der vidtas i samband med eventuella skatte- lättnader av ROT-avdragsliknande karaktär. Regeringen har tagit del av betänkandet och avser att ta hänsyn till vad skatte- utskottet anfört. Den stigande arbetslösheten första hälft aktualiserade frågan om huruvida en stimulans av den privata tjänstesektorn skulle kunna öka den aggregerade sysselsätt- ningen och bidra till att minska arbetslöshe- ten. Regeringen tillkallade därför en utredning med uppdrag att analysera de samhällsekonomiska effekterna av åtgärder som syftar till att stimulera utbud och efter- frågan på privat tillhandahållna tjänster. Fokus skulle särskilt riktas mot förväntade effekter på arbetslöshet och sysselsättning i privat och offentlig sektor. Utredningen antog namnet och över- lämnade betänkandet Skatter, tjänster och sysselsättning (SOU 1997:17). Utredningen lämnade förslag om skattelätt- nader som, förutom att minska arbetslöshe- ten, syftade till att motverka svartarbete. Se- nare analyser har dock visat att åtgärder av detta slag för att begränsa svartarbetets om- fattning tenderar att bli offentligt-finansiellt kostsamma och ineffektiva. Sedan utredningen lämnade sitt betänkande har läget på arbetsmarknaden dessutom för- ändrats avsevärt. Den öppna arbetslösheten har halverats och i flera sektorer, bl.a. inom delar av tjänstesektorn, är det snarare tenden- ser till arbetskraftsbrist som behöver upp- märksammas. Regeringen ser därför inte nå- got behov av att genomföra de av utredningen föreslagna åtgärderna. Detta gäller även de förslag som lämnades av den s.k. Tjäns- teutredningen i betänkandet Uppskattad sysselsättning om skatternas betydelse för den privata tjänstesektorn (SOU 1994:43). 8.7.3Skattereduktion för utgifter för s.k. bredbandsanslutningar Regeringens förslag: Möjligheten för fysiska och juridiska personer att få skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation förlängs med . Skälen för regeringens förslag: Reglerna om skattereduktion för utgifter vid s.k. bred- bandsanslutningar infördes för att stimulera enskilda till att delta i upp- byggnaden av en ny IT-struktur och ingår som ett led i den IT-politik som regeringen lade fast i propositionen Ett informations- samhälle för alla (prop. 1999/2000:86). Skat- tereduktionen ges vid debiteringen av slutlig skatt vid 2002 eller taxering. I un- derlaget för skattereduktionen ingår utgifter för en anslutning som tas i bruk under perio- den 2002 och som är betalda senast för ansökan. Det har visat sig att bredbandsutbygg- naden har blivit försenad. Detta beror bl.a. på det förändrade marknadsläget och den korta grävsäsongen i landets norra delar. Hitintills har endast ca 1230 ansökningar om skattere- duktion kommit in till skattemyndigheten. Mot denna bakgrund är regeringen av uppfattningen att tiden måste utsträckas yt- terligare för att möjliggöra för fysiska och juridiska personer att kunna ansöka om skattereduktion för utgifter för bred- bandsanslutningar. Regeringen föreslår därför att lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation ändras så att skattere- duktionen även ges vid debiteringen av slutlig skatt på grund av taxering. Förlängningen av skattereduktionen inne- bär inte någon förändring av den beräknade ekonomiska ramen. 8.8Andra förslag i särpropositioner Regeringen avser att lägga fram förslag till justeringar i mervärdesskattelagen (1994:200), främst i syfte att ytterligare an- passa lagen till EG:s mervärdesskattesystem. Justeringarna är huvudsakligen av systema- tisk-teknisk karaktär. Förslagen rör bl.a. be- stämmelser om omsättningsland och beskatt- ningsunderlag samt återbetalning av ingående skatt som hänför sig till omsättning utom- lands. Regeringen avser också att i samma proposition föreslå att nystartade företag på begäran skall få uppskov med betalningen av preliminär skatt om inte sär- skilda skäl talar mot detta. De nya reglerna avses träda i kraft . Några av dessa förslag kan medföra ringa offentlig-finansiella effekter.