prop · GQ0335 · 2002-12-20 00:00:00 — Enligt SCB:s studie får män rehabilitering tidigare och med mer omfattande insatser än kvinnor får. De hälsofaktorer som är specifika för personer med funktionshinder i allmänhet är giltiga även för barn med funktionshinder. Utöver dessa finns det några faktorer som skiljer sig åt. Barn växer och utvecklas snabbt. Stöd, service och hjälpmedel måste anpassas till dessa förutsätt- ningar. Behandling och annat stöd måste utformas med hänsyn till att funktionshindrade barns uppväxt måste få präglas av lek, lärande, skapande och kamratkontakter på samma sätt som för andra barn. Barnens funktionshinder innebär ofta ett merarbete för föräldrarna, fram- för allt för mamman. Det finns inga hälsostudier om personer med utländsk bakgrund och funktionshinder. De faktorer som är viktiga för en god hälsa för personer med funktionshinder gäller i lika hög grad för dem som för svenskfödda. Många familjer har en syn på funktionshinder som skiljer sig från synen hos den personal de möter i vilket kan göra det svårt att ta emot den hjälp som erbjuds. Det är därför viktigt att det finns möjlighet att få stöd på det egna modersmålet. Att ha ett funktionshinder komplicerar ofta sådant som är grund- läggande för hälsan, exempelvis att motionera, ha möjlighet till goda kost- och levnadsvanor och ha tillgång till kultur. För funktionshindrade kvinnor och män behöver det också finnas möjligheter att ta upp frågor om sexualitet och funktionshinder inom habilitering och rehabilitering, på gynekologavdelningar och neuro- logiska avdelningar. Utredningen om jämställd vård konstaterade att mäns sexuella problem uppmärksammades oftare än kvinnors och att kvinnor därför fick sämre möjligheter till sexuell rehabilitering. Kunskapen om funktionshinder behöver förbättras bland politiker, chefer och personal inom skolhälsovården och övriga som arbetar med hälsofrågor, hälsoupplysning osv. Utifrån den nationella handlingsplanen för handikappolitiken har åtgärder nu vidtagits i form av ett nationellt program för kompetensutveckling som rör bemötande av personer med På regeringens uppdrag håller programmet nu på att utarbetas inom utbildningsstöd (Sisus). Barns och ungas hälsa Ohälsa tar sig olika uttryck under olika perioder i livet. Just för att de hälsorelaterade levnadsvanorna grundläggs under barn- och ungdoms- åren och därmed har en sådan stor inverkan på individens hälsa under resten av livet, utgör flickor och pojkar, unga kvinnor och män några av de strategiskt sett viktigaste målgrupperna i folkhälsoarbetet. Svenska barns och ungdomars hälsa är generellt sett god. barnsdödligheten i , och är den lägsta i världen. Barns och ungdomars goda hälsa kan i stor utsträckning tillskrivas den generella välfärdspolitiken och särskilt mödra- och barnhälsovården. främsta hälsoproblemen bland spädbarn är nyföddhetsperiodens sjuk- domar, missbildningar samt plötslig oväntad spädbarnsdöd. barnstiden är psykisk ohälsa, olycksfallsskador, infektioner samt astma och allergi, i nu nämnd ordning, de problem som främst försämrar flickors och pojkars samt unga kvinnors och mäns hälsa. påverkbara faktorerna för flickor och pojkars fysiska hälsa är bruk av tobak, alkohol och narkotika, sexualvanor, olycksfall och skador, ventila- tion samt vaccinationer. För samtliga faktorer, med de två sista undan- tagna, är situationen sämre för barn i familjer med låg socioekonomisk Vissa psykiska problem, främst psykosomatiska besvär, liksom depressioner, förefaller att öka. Redan har flickor oftare symptom än pojkar och skillnaden mellan pojkar och flickor ökar med I skolåldern har flickor oftare inåtvända psykiska problem, dvs. oro, ångest, depression och psykosomatiska symptom, medan pojkar oftare har utagerande problem, främst hyperaktivitet med koncentrations- svårigheter och utagerande beteendestörningar. Unga kvinnors och mäns levnadsförhållanden har utvecklats negativt , särskilt när det gäller ungdomars egen ekonomi innebar vissa motstridiga ut- vecklingstrender när det gäller ungas fysiska hälsa. män har generellt sett ett bättre hälsotillstånd än andra befolknings- Omkring nio av tio ungdomar bedömer sin allmänna hälsa som Antalet unga som dör av olyckor, sjukdomar och liknande har mins- kat betydligt från en redan låg nivå. En stor andel av ungdomarna motio- nerar regelbundet och det finns tecken på att tandhälsan har blivit bättre. Andelen unga med övervikt har dock ökat, i likhet med vad som gäller för den övriga befolkningen. ökade också andelen ung- domar som uppger att de har någon långvarig sjukdom. eller hot är ett problem som är långt vanligare bland ungdomar än för resten av befolkningen. har utsattheten bland unga män varit oförändrad medan den ökat något bland unga kvinnor. också konstateras att de riskfaktorer, som utvecklas under uppväxtåren och som har betydelse för hälsan i vuxen ålder, inte har utvecklats gynn- Den genomsnittliga årskonsumtionen av alkohol har ökat både bland flickor och bland pojkar . elever som prövat narkotika har mer än för- Rökningen bland niondeklassare ökade från mitten till slutet av Därefter har nivåerna varit relativt oförändrade. än pojkar röker. Tonårsaborterna ökar, liksom förekomsten av sexuellt Fysisk inaktivitet har blivit vanligare i Mot den beskrivna bakgrunden är det enligt regeringen nödvändigt att vidta åtgärder för att bryta de negativa tendenser som finns i hälso- utvecklingen hos barn och unga och det är ett viktigt område för Statens folkhälsoinstitut att beakta i sin uppföljning av målområdena. Äldre kvinnor och män är viktiga målgrupper för folkhälsoarbetet efter- som åldrandeprocessen i sig medför kroppsliga och andra förändringar. Äldre människors psykiska och fysiska hälsosituation kan förebyggas och påverkas genom hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser. Därför skall förutom ett barn- och ungdomsperspektiv även ett äldre- perspektiv anläggas på det samlade nationella folkhälsoarbetet. Enligt prognoser kommer ca 600 000 fler personer att vara ålderspensionärer i som antalet barn, ungdomar och personer i förvärvsverksam ålder kommer att beräknas närmare var tredje invånare vara väntas tillhöra åldersgruppen och Äldre människors hälsa och välbefinnande kommer därmed att vara av central betydelse för hela samhällets utveckling. och sjukdomsförebyggande insatser bland äldre människor är också av mycket stor betydelse ur samhällsekonomisk synpunkt med hänsyn till de stora utmaningar vi står inför på grund av den demografiska utveck- Enligt regeringens bedömning finns det därför flera tungt vägande skäl för att särskilt prioritera hälsofrämjande och sjukdoms- förebyggande arbete bland äldre Äldres hälsa har väsentligt förbättrats . fysiska och mentala funktioner är relativt oförändrade fram Därefter blir funktionsnedsättningar allt vanligare vilket bl.a. yttrar sig i svårigheter att klara av dagliga aktiviteter. Hjärt- och kärlsjukdomar är vanligast bland de långvariga sjukdomarna hos både män och kvinnor. Även risken att få cancer är åldersrelaterad, vilket innebär att den ökande medellivslängden i sig är en viktig anled- ning till ökad förekomst av cancer i befolkningen. drabbas av olika former av diabetes ökar också med stigande ålder. Diabetes ökar i sig dessutom risken att drabbas av hjärt- och kärlsjuk- Osteoporos är en mycket vanlig sjukdom bland äldre kvinnor och som ofta är orsaken till frakturer. Sjukdomar i rörelseorganen är mycket vanliga bland äldre. Var tredje kvinna som blir eller äldre kommer att drabbas av en höftfraktur. Psykisk ohälsa i form av ångest, oro och depressioner är också van- ligare bland äldre än bland yngre personer. Svåra besvär av ängslan, oro eller ångest är dessutom vanligare bland kvinnor än bland Insjuknandet i demens ökar kraftigt med stigande ålder från några få procent i åldern till bland personer som är Fysisk, psykisk och social aktivitet är viktiga faktorer för ett hälsosamt åldrande. Fysisk aktivitet har positiva förebyggande effekter på en rad sjukdomar såsom ledbesvär, högt blodtryck, depression och ångest. Det finns också ett klart samband mellan fysisk aktivitet och funktions- förmåga. Det är inte bara risken för fallolyckor och frakturer som mins- kar med regelbunden fysisk aktivitet utan även risken för att insjukna och dö i hjärt- och kärlsjukdomar. Bland de äldre i befolkningen finns individer med mycket små nätverk och svagt socialt stöd. Eftersom det oftast är maken/makan som är den viktigaste källan till det sociala stödet bland de allra äldsta, så utgör äldre ensamstående en grupp som måste anses mycket sårbara i detta hän- seende. Äldreforskare betonar också betydelsen av att den enskilde kan kontrollera sin livssituation för att kunna vidmakthålla god hälsa och funktionsförmåga. Förlust av oberoende medför sämre livskvalitet som i sin tur sätter ned motståndskraften. Att kunna kontrollera sin livssituation innebär framför allt att ha tillgång till resurser för att styra sitt liv och upprätthålla sina vanor. Det gäller bl.a. tillgång till ekonomiska och sociala resurser, sysselsättning, servicetjänster, en ändamålsenligt ut- bostad och en lättillgänglig närmiljö. Oro för ekonomin är hos äldre en starkt bidragande orsak till ohälsa. Boendestandard är en nyckelfråga när det gäller äldres hälsa. Av stor betydelse är bostadens utformning och samhällets möjligheter att i hem- miljö kunna tillgodose äldre människors behov av service, personlig omvårdnad och sjukvård. Närmiljön måste också vara utformad så att äldre människor kan röra sig fritt och känna sig trygga utomhus. Det är viktigt att uppmärksamma och undanröja praktiska hinder som kan leda till att äldre personer känner oro för att inte kunna bo kvar i den egna bostaden. De faktorer som bestämmer äldre människors hälsa är påverk- bara i långt större utsträckning än man trott. Många tänkbara åtgärder ligger inom ramen för kommunernas ansvar för boendefrågor, trafikfrågor, park- och grönområden, kulturverksamhet, bidrag till föreningsverksamhet m.m. Vidare är den kommunala vården och om- sorgen av stor betydelse genom det stöd som ges till kvarboende i den egna bostaden och utformningen av det särskilda boendet. Av mycket stor betydelse är också att hälso- och sjukvården förfogar över de resurser som behövs för att möta äldre människors berättigade anspråk på medicinsk vård och behandling. Även företag och ideella och andra organisationer i samhället spelar stor roll för äldre människors möjlig- heter att leva som aktiva och behövda samhällsmedborgare. Satsningen på hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser bör enligt regeringens bedömning intensifieras ytterligare på lokal nivå. Regeringen ser med stor tillfredsställelse på den utveckling som skett med bl.a. ökad samverkan mellan myndigheter och fri- villiga organisationer. Det finns enligt regeringens bedömning en stor potential i att utveckla denna samverkan ytterligare. Regeringen vill också i detta sammanhang betona kommunernas och landstingens lag- stadgade ansvar att arbeta med att främja hälsa genom förebyggande verksamhet. Utvecklingen av äldre människors hälsa har mycket stor betydelse för behoven av vård och omsorg. Mot denna bakgrund anser regeringen att hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser mera påtagligt och Prop. 2002/03:35 systematiskt bör integreras i äldrepolitiken och dess praktiska tillämp- ning nationellt, regionalt och lokalt. 5.1Målområde 1: Delaktighet och inflytande i samhället Regeringens förslag: Delaktighet och inflytande i samhället är en av de mest grundläggande förutsättningarna för folkhälsan och skall därför utgöra ett särskilt målområde. För att nå det övergripande nationella folkhälsomålet skall särskild vikt läggas vid att stärka förmågan och möjligheten till social och kulturell delaktighet för ekonomiskt och socialt utsatta personer samt vid barns, ungdomars och äldres möjligheter till inflytande och del- aktighet i samhället. förslag: Kommittén understryker betydelsen för hälsan av ett starkt socialt kapital i samhället. Det handlar om ett starkt socialt kitt mellan medborgarna, om gemenskap och solidaritet samt om tillit till både samhället i dess helhet och till andra människor. Kommittén föreslår två nationella folkhälsomål med denna inriktning: Stark solidaritet och samhällsgemenskap (se målområde 2) respektive Stödjande sociala miljöer för individen. För Stödjande sociala miljöer betonas särskilt insatser som syftar till minskad isolering, ensam- het och otrygghet betonas särskilt liksom möjligheter till ökad del- aktighet i förenings- och kulturverksamhet. Som särskilt angelägna målgrupper anges bl.a. äldre människor, funktionshindrade och lång- tidssjuka, invandrare och långtidsarbetslösa. Kommunerna bör enligt kommittén bl.a. ge stöd till föreningsliv, frivilliginsatser och folkbildning samt främja tillkomsten av mötesplatser för olika grupper. De ut- maningar som riktas till landstingen handlar bl.a. om att stimulera sociala nätverk för människor med vissa sjukdomar och deras anhöriga, att stödja frivilliga insatser och att uppmärksamma kulturens betydelse i vården. Remissinstanserna: En stor majoritet av remissinstanserna har avstått från att närmare kommentera kommitténs förslag. Några remissinstanser, bl.a. , har ansett att kulturens betydelse som hälso- främjande faktor bör lyftas fram ytterligare. HomO anser att homo- och bisexuella bör utgöra en särskild målgrupp. erinrar om ensamma mammors situation och pekar också på risken för isolering bland äldre människor. lyfter fram ansvar för att organisera förebyggande arbete i bostadsområdena och framhåller bl.a. betydelsen av att lokala föreningar och befintliga nätverk ges stöd från sida. Skälen för regeringens förslag Regeringen ställer sig bakom argument för målet Stödjande sociala miljöer för individen, men anser att också demokrati- och inflytandefrågor bör ges större tyngd i detta sammanhang. Möjlighet till delaktighet och inflytande är kärnfrågor för ett demokratiskt samhälle och har visat sig även påverka folkhälsan. På samma sätt som för flertalet övriga målområden i denna proposition väljer regeringen att inte formu- lera några nya nationella mål inom detta område. De nationella mål som redan finns antagna inom området är enligt regeringen helt i linje med kommitténs förslag. Det fortsatta arbetet skall inriktas på att utveckla delmål och etappmål som ger möjlighet till prioritering och uppföljning. Regeringen vill även lyfta fram hälsans betydelse för att nå de befintliga målen och den uppföljning som görs av hälsans bestämningsfaktorer inom målområdet bör naturligtvis ingå i den samlade uppföljningen av det övergripande folkhälsomålet. Beslutade mål inom målområdet Inom politikområdet demokrati är målet att den svenska folkstyrelsen skall värnas och fördjupas. Vidare behandlas mänskliga rättigheter inom samma politikområde. I regeringens skrivelse (skr. 2001/02:83) En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna anges att målet för regeringens långsiktiga strävanden på området är att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna, ökad kunskap och medvetenhet om de mänskliga rättigheterna samt bättre samordning med att främja mänskliga rättigheter. Detta är ett viktigt mål också för folkhälso- politiken. talar om vikten av en gemen- skap och samhörighet i hela samhället för att tilliten mellan människor skall fungera och att en sådan tillhörighet skapas i ett demokratiskt samhälle. Regeringen delar denna bedömning. Mediepolitiken är viktig för att stärka demokratin och delaktigheten i samhället och därmed en viktig förutsättning för en god hälsa. Inom politikområdet mediepolitik är målet att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt motverka skadliga inslag i massmedia. Det är särskilt viktigt att säkerställa att alla med- borgare ges möjlighet att ta del av information, nyheter och debatt via olika massmedier oberoende av funktionshinder och särskilda behov. Det är t.ex. angeläget att innehållet i dagspressen görs tillgängligt även för synskadade, afatiker och dyslektiker. I den snabba tekniska utvecklingen, det ökade medieutbudet och det allt mer lättillgängliga och mer gräns- överskridande flödet av information finns även behov av att noga beakta vilka konsekvenser utvecklingen får för barn och äldre. Utvecklingen kan vara både positiv och negativ. I många fall underlättar den nya snabba tekniken kommunikation men i andra fall t.ex. när endast betalning via Internet erbjuds kan det vara försvårande för framför allt äldre personer. Den mediepolitiska målsättningen att skydda minderåriga från skadligt medieinnehåll handlar mycket om att ha en effektiv och ändamålsenlig lagstiftning som begränsar barns tillgång till våldsskildringar och porno- Det handlar också om att uppmuntra och stödja mediebranscherna till att ta sitt ansvar för den yngre publiken. Ett arbete har stor betydelse för möjligheterna att vara delaktig i sam- hället och att utveckla relationer till andra människor. Inom politik- områdena arbetsmarknadspolitik och arbetslivspolitik är målen en väl fungerande arbetsmarknad med full sysselsättning och god ekonomisk tillväxt samt ett bra arbetsliv med väl fungerande arbetsvillkor. Politikområden som arbetar med att förebygga och motverka diskrimi- nering inrymmer mål som är viktiga för att skapa delaktighet och inflytande i samhället. Det övergripande målet för svensk jämställdhets- politik är att kvinnor och män ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom alla väsentliga områden i livet. Av de jämställdhets- politiska delmålen är det framförallt delmålen som rör en jämn fördel- ning av makt och inflytande mellan kvinnor och män samt lika tillgång till utbildning och möjligheter till utveckling av personliga ambitioner, intressen och talanger som bör uppmärksammas i det folkhälsopolitiska arbetet när det gäller detta målområde. På integrationspolitikens område är målen lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund och en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt för olikheter inom de gränser som följer av samhällets grundläggande demokratiska värderingar och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. Inom handikappolitiken är målet att samhället utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhället och jämlikhet i levnadsvillkor för flickor, pojkar, kvinnor och män med funktionshinder. Storstadspolitiken spelar också en viktig roll för att öka människors delaktighet och inflytande i samhället. Målen för storstadspolitiken är att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt och därmed kunna bidra till att nya arbetstillfällen skapas såväl inom storstadsregionerna som i övriga delar av landet samt att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare. Inom barnpolitiken är målet att barn och unga skall respek- teras, ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. De politikområden som omfattar insatser riktade mot unga respektive äldre har också fastlagda mål som är relevanta för folkhälsopolitiken. För ungdomspolitiken är målen att ungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv, att ungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet och att ungdomars engagemang, inflytande och kritiska tänkande skall tas tillvara som en resurs. För äldrepolitiken är målet att äldre skall kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i sam- hället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. Socialtjänstpolitiken har stor betydelse för utsatta människors förut- sättningar till delaktighet och inflytande. Målet inom politikområdet socialtjänst är att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer samt att stärka skyddet för utsatta barn. Delaktighet och inflytande kan även stimuleras genom satsningar på Prop. 2002/03:35 föreningsliv och kulturliv. Även inom dessa politikområden finns redan lämpliga mål formulerade. Folkrörelsepolitiken har som mål att män- niskor skall ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. De kulturpolitiska målen är att värna yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för alla att använda den, att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget skapande, att främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet och därigenom motverka kommersia- lismens negativa verkningar, att ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft i samhället, att bevara och bruka kulturarvet, att främja bildningssträvandena samt att främja inter- nationellt kulturutbyte och möten mellan olika kulturer inom landet. Även utbildningspolitikens mål om att skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa har betydelse för det här målområdet och tjänar väl folkhälsopolitiska syften. Barns och elevers inflytande samt samverkan med föräldrar är en viktig uppgift för förskolan och skolan. 5.2Målområde 2: Ekonomisk och social trygghet Regeringens förslag: Ekonomisk och social trygghet är en av de mest grundläggande förutsättningarna för folkhälsan och skall därför utgöra ett särskilt målområde. förslag: I motiven till Folkhälso- kommitténs förslag till målet Stark solidaritet och samhällsgemenskap betonas sambandet mellan folkhälsan och ekonomisk trygghet, jämlikhet i levnadsvillkor och samhörighet i hela samhället. En stark samhälls- gemenskap präglad av solidaritet mellan människor anses vara själva grunden för en god hälsa på lika villkor. Att upprätthålla en hög syssel- sättning så att människor kan försörja sig genom eget arbete är enligt kommittén basen i ett välfärdssamhälle. För att främja grundläggande förutsättningar för en god hälsa krävs dessutom insatser på strukturell nivå, främst ett socialförsäkringssystem, en skola, en sjukvård och sociala tjänster på lika villkor av hög kvalitet. Arbetet bör enligt kom- mitténs bedömning inriktas mot minskad fattigdom, minskad boende- segregation och resurser för att kompensera barn och ungdomar i socialt utsatta bostadsområden. Remissinstanserna: De remissinstanser som kommenterat kom- mitténs förslag har i sak inga invändningar mot de resonemang som förs kring välfärdssamhällets betydelse för en god folkhälsa. Några remiss- instanser, bl.a. vänder sig principiellt emot att kommittén har formulerat folkhälsomål i breda och allmänna termer. Det gäller t.ex. föreslagna mål om solidaritet och samhällsgemenskap och stödjande sociala miljöer som enligt snarare bör anges som stra- tegier med vars hjälp en positiv hälsoutveckling kan uppnås än som nationella mål på folkhälsoområdet. Skälen för regeringens förslag Regeringen ställer sig bakom de resonemang som förs av kring sambandet mellan en god folkhälsa och ett samhälle präglat av ekonomisk och social trygghet, jämlikhet i levnadsvillkor, jämställdhet och rättvisa. Ekonomisk stress och social otrygghet orsakar ohälsa, framför allt psykisk ohälsa, och leder till ökad ojämlikhet i hälsa. Insatserna för att utveckla och upprätthålla välfärdssamhället måste där- för fullföljas. Regeringen väljer emellertid att inte formulera några nya mål för de bestämningsfaktorer för hälsan som ryms inom detta mål- område. Redan beslutade mål för berörda politikområden är helt i linje med kommitténs förslag.