prop · GP0383 · 2002-01-02 00:00:00 — Uppdraget redovisas i skriftserie En utveckling av gymnasieskolans kärnämnen och har överlämnats för behandling till som tillsattes . Kommittén redovisar sitt uppdrag . Enligt regeringens bedömning bör frågor om mänskliga rättigheter, som t.ex. FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, , kvinnokonventionen och om delaktighet och jämlikhet lyftas fram och tydliggöras i de olika utredningar, granskningar, strategier etc. som görs inom skolområdet. Ökad dialog med kommuner för utveckling Behovet av kompetensutveckling är stort både av fördjupade kunskaper och att utbyta erfarenheter och perspektiv. Insatserna kan riktas generellt till personal och ledning i kommun och skolor, eller mer specifikt till målgrupper som historie- och samhällskunskapslärare. Erfarenheterna från seminarier för historielärare är mycket goda och värda att bygga vidare på. Regeringen har gett i uppdrag att fram till särskilt arbeta med att utveckla verkets former för att stödja skolutveckling. har under innevarande år utveck- lingsdialoger med ett 60-tal kommuner för att diskutera behov av åtgärder. Syftet är att öka kvaliteten och måluppfyllelsen i de verksamheter som uppvisar brister. genomför och även regionala seminarier om demokrati och värdegrundsfrågor runt om i landet för personal och ledning inom kommuner och förskolor/skolor. Seminarierna genomförs i samverkan Skr. 2001/02:83 med de två nationella värdegrundscentrumen. Inom utvecklas bredare instrument för utvärdering och tillsyn för att bättre kunna fånga in frågor som berör processerna och klimatet i skolan, bl.a. värdegrunds- och demokratifrågorna. Detta arbete sker i enlighet med den strategi som verket utarbetat för arbetet med de demokratiska värdena. Regeringen vill i detta sammanhang poängtera vikten av att arbetet tar sin utgångspunkt i alla människors lika värde och rättigheter. I detta avsnitt redovisar regeringen sin syn på en rad frågor som rör den högre utbildningen och forskningens roll i relation till mänskliga rättigheter. Det är viktigt att universitet och högskolor tar ett fortsatt ansvar för att förmedla kunskaper inom området mänskliga rättigheter. Det är vidare viktigt att kunskapen om mänskliga rättigheter och deras tillämpning sprids i samhället. Högre utbildning är ofta normgivande för övriga samhället. De värderingar och förhållningssätt som återfinns i utbild- ningssektorn är de som kommer att råda i beslutande delar av samhället . Därför har högre utbildning och forskning en betydelsefull uppgift att fylla för att säkerställa efterlevnad av de mänskliga rättigheterna och en demokratisk utveckling av samhället i stort. Högre utbildning spelar en viktig roll för dels demokratins utveckling, dels förståelsen och efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna. Regeringen har i en rad förslag försökt förstärka demokratin genom att ge de som verkar inom högskolan rätt till delaktighet i utbildningens och forskningens utveckling. 9.3.2Åtgärder för att främja demokrati och mänskliga rättigheter Regeringen har givit särskilt stöd till kurser om mänskliga rättigheter och demokrati vid , . Regeringen har beslutat att införa en ny inriktning inom magisterexamen, en s.k. magisterexamen med bredd, i den s.k. examensordningen i bl.a. högskoleförordningen (1993:100). Ett flertal olika universitet och högskolor bedriver utbildning om mänskliga rättigheter, t.ex. vid juridiska fakulteten vid samt , och och . Den nya inriktningen inom magisterexamen i examensordningen bör underlätta för högskolorna att bedriva påbyggnadsutbildning med fördjupning även i tvärvetenskapliga ämnen t.ex. mänskliga rättigheter. Regeringen avser att stödja en sommarskola om mänskliga rättigheter och demokrati inom ramen för . Regeringen avser att stödja fort- och vidareutbildning av vissa yrkeskategorier i frågor om mänskliga rättigheter. Regeringen uppmuntrar universitet och högskolor att analysera behovet av och förutsättningarna för att bygga upp ett nätverk kring forskning om mänskliga rättigheter. Formerna för nätverket och samarbetet bör utarbetas av parterna själva. Skälen för regeringens bedömning: har högskolan tillförts 80 000 nya platser. Detta medför att allt fler har fått tillgång till högre utbildning och studentgruppens sammansättning har ur socialt eller etniskt perspektiv därmed förändrats. Att tillvarata denna nya mångfald bland studenter och deras perspektiv så att kulturell och social förståelse ökar i samhället blir en spännande utmaning för landets Regeringen tillsatte 1999 en utredning i syfte att utreda hur man kunde öka och främja mångfalden på landets lärosäten. denna utrednings betänkande, Mångfald i högskolan (SOU 2000:47) ligger till grund för en rad förslag inom området som presenterades i regeringens proposition Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15). En annan viktig proposition är propositionen Studentinflytande och kvalitetsutveckling i högskolan (prop. 1999/2000:28) som har som utgångspunkt att studenter är självklara medarbetare och har medfört ett ökat formellt inflytande för studenter över sin utbildning. Vidare har tillsynsmyndigheten för universitet och högskolor, , genomfört granskningar av landets alla lärosäten utifrån bl.a. ett mångfalds- och jämställdhetsperspektiv. Regeringen har vidare givit särskilt stöd till kurser om mänskliga rättigheter och demokrati vid , . /98 gavs en särskild utredare i uppdrag att utreda och lägga förslag rörande högskoleutbildning i demokrati och mänskliga rättigheter (U 97/4105/A ). I uppdraget ingick bl.a. att utvärdera den utbildning i demokrati och mänskliga rättigheter som med stöd av särskilda medel hade bedrivits vid Teologiska I uppdraget ingick också att göra en allmän inventering av utbildningen i demokrati och mänskliga rättigheter hos de statliga universiteten och högskolorna och överväga om det behövdes en mer systematisk och sammanhållen utbildning inom området. genomfördes och resulterade i departements- promemorian Mänskliga rättigheter mångas skyldigheter (Ds 1998:46). I enlighet med högskolelagen (1992:1434) skall all utbildning vila på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet. Jämställdhet mellan kvinnor och män skall enligt högskolelagen alltid iakttas och främjas i högskolornas verksamhet. Vidare anger lagen att högskolorna i sin verksamhet också skall främja förståelse för andra länder och internationella förhållanden. Högskolans grundutbildning utgör ett brett spektrum av utbildningar Skr. 2001/02:83 vad avser t.ex. längd, form, innehåll och mål. innebar betydande decentralisering vad gäller t.ex. anslagssystem och lokal frihet att utnyttja tillgängliga resurser. Genom högskolereform fick universitet och högskolor bl.a. ökad frihet att besluta om studieorganisation, utbildningsutbud, antagning av studenter, institutionell organisation och disposition av resurser till grund- utbildningen. Varje högskola har själv att besluta om vilka utbildningar man skall erbjuda och hur de skall utformas inom ramen för de mål och riktlinjer som beslutas av regering och riksdag. Av högskoleförordningen (1993:100) framgår vilka examina som får avläggas inom grundläggande högskoleutbildning samt vilka krav som skall uppfyllas för respektive examen. Styrningen sker genom allmänt uttryckta mål. Detta medför att svenska lärosäten själva har att avgöra om och hur de vill integrera frågor om mänskliga rättigheter i utbildning och forskning. Regeringen avser inte att göra några förändringar i systemet för tillgodoräknande av studier vid annan fakultet då detta inte är nödvändigt utan fullt genomförbart i rådande system. Enligt regeringens mening finns det dock anledning att se över examensordningen mot bakgrund av den internationella utvecklingen samt de allt större behoven av tvärvetenskaplig specialisering. Regeringen har därför beslutat om att införa en ny inriktning inom magisterexamen, en s.k. magisterexamen med bredd, i den s.k. examensordningen i högskoleförordningen (1993:100, bilaga 2) samt i bilagan till förordningen (1993:221) för . Ändringen föreslås träda i kraft . Avsikten är inte att ersätta den nuvarande magisterexamen utan att komplettera denna med en inriktning som är mer anpassad till arbetsmarknadens behov av specialutbildad arbetskraft. Arbets- marknaden förväntas enligt bli allt mer föränderlig och studentpopulationen allt mer diversifierad. Det är därför av stor betydelse för arbetsgivare, arbetstagare och högskolesektorn att det finns goda möjligheter till påbyggnadsutbildning och vidareutbildning för redan yrkesverksamma. Den nya inriktningen inom magisterexamen har den som tidigare avlagt en grundexamen och som vill vidareutveckla sin kompetens inom ett delvis nytt område som den viktigaste målgruppen. Den nya examen ger förutsättningar för en mångfald och flexibilitet som underlättar för ökad internationalisering av svensk högre utbildning som den främjar det livslånga lärandet. Den nya magister- examen bör benämnas magisterexamen med ämnesbredd och benäm- ningen på den hittillsvarande magisterexamen ändras till magisterexamen med ämnesdjup. Med inrättandet av magisterexamen med bredd, snarare än djup, skapas bättre förutsättningar för den typ av mer tvärvetenskapliga studier som ämnet mänskliga rättigheter utgör. Det finns lärosäten som ämnar inkomna med ansökan om rätt att utfärda sådan examen. För att ytterligare förstärka en sådan utveckling ämnar regeringen dock som en engångssatsning stödja försöksverksamhet med utbildning på magister- nivå med inriktning på mänskliga rättigheter. , ett Skr. 2001/02:83 samarbete mellan lärosäten på den svenska och danska sidan, bedriver sommarskola med olika inriktningar. Med tanke på den kompetens som finns om mänskliga rättigheter inom anser regeringen det vara lämpligt att bidra till en sådan inriktning på sommarskolan. På den svenska sidan finns omfattande kompetens inom just detta område. Nivån på undervisningen bör förslagsvis ligga på magisternivå och därav kräva vissa förkunskaper. Sommarskolan bör präglas av tvärvetenskap där kompetens skall finnas från t.ex. juridik, statsvetenskap, ekonomi, religionsvetenskap, sociologi och antropologi. Regeringen avser att sommarskolan om mänskliga rättigheter skall kunna hållas . Utbildningar som syftar till anställning i offentlig sektor har fattat beslut om en ny lärarutbildning. Den nya lärarutbildningens struktur består av tre s.k. utbildningsområden: ett allmänt utbildningsområde med de lärargemensamma momenten, inriktningar som anger lärarexamens profil samt specialiseringar som kan vara en fördjupning eller breddning av tidigare studier. För att säkra en väl sammanhållen utbildning föreslås att det vid varje lärosäte med lärarutbildning inrättas ett särskilt organ för lärarutbildning med uppgift att ansvara för grundutbildning samt forskning och i förekommande fall forskarutbildning i nära anslutning till lärarutbildningen. Forskning och forskarutbildning i anslutning till lärarutbildning föreslås kraftigt förstärkt genom resurser till en kommitté för utbildningsvetenskap inom . Därmed får utbildningen en väsentligt utökad vetenskaplig bas. Ett viktigt inslag i förnyelsen av lärarutbildningen är den möjlighet till ett livslångt lärande som den föreslagna strukturen för lärarutbildning erbjuder. Den ger ett stort utrymme för redan verksamma lärare att följa grundutbildningen i de delar som kan vara av intresse för deras kompetensutveckling. Lärarens roll som bärare av kunskaper och värderingar, med syfte att skapa sociala och kulturella möten, tycks bli allt mer väsentlig, vilket medför krav även på ett etiskt och moraliskt handlande. Läraren har här genom sitt uppdrag ett större ansvar för att iscensätta en verksamhet som innebär att elever och lärare utvecklar ömsesidig respekt. Samhället vilar på ett fundament av värden. Denna värdegrund har formats i sociala möten och av mänskliga erfarenheter. Den utgår från människolivets okränkbarhet och omfattar frågor om individens frihet, solidaritet med svaga och utsatta samt alla människors lika värde. Värdegrunden utgör, enligt läroplanerna, själva basen för den pedagogiska yrkesverksamheten. Förskola, förskoleklass, skola, fritidshem och vuxenutbildning måste både förmedla och förankra de värden som vårt samhällsliv vilar på. Skolan och läraren skall förbereda eleverna för ett ansvarsfullt liv i ett fritt samhälle med respekt för grundläggande demokratiska värden. Läraruppdraget innebär ett stort ansvar för att främja och förankra samhällets värdegrund hos barn och elever. Den blir gemensam först när barnen och eleverna ges tillfälle att reflektera över den och omsätta den i praktisk handling i den egna Elevernas aktiva engagemang och ställningstagande är därför Skr. Barn och elever måste lära sig respekt och engagemang för demokrati och demokratiska spelregler. I den nya läraruppgiften ingår också att verka i ett samhälle som präglas av etnisk och kulturell mångfald. Migration har också medfört ökade krav på förståelse och respekt för olika kulturella identiteter. språkliga, etniska och religiösa grupper medför krav på en vidgad sociokulturell kompetens hos alla medborgare. Detta ställer ökade krav på lärarna att dels verka i en sådan miljö och dels att utveckla förmågan hos barn för ett liv i ett mångkulturellt samhälle. tar upp dessa frågor behandlas inom det allmänna utbildningsområdet. har ett uppdrag att kontinuerligt kvalitetsgranska och utvärdera alla högre utbildningar. tidpunkt för granskningen av lärarutbildningen. Regeringen anser att det inte saknas utbud av kurser och möjligheter till vidareutbildning för lärare som vill öka sina kunskaper om mänskliga Däremot måste högskolan förstärka sin samverkan med det omgivande samhället och informera om vilket utbud man har liksom att kommunerna måste ta ansvar i egenskap av arbetsgivare. vid ett flertal tillfällen pekat på vikten av att öka tillgängligheten av fortbildning och vidareutbildning vid universitet och högskolor men regeringen kan inte i rådande styrsystem påverka utbildningen vare sig vad avser hur stor del som skall utgöras av vidareutbildning kontra grundutbildning samt vad dessa utbildningar innehållsmässigt skall Som ett led i det livslånga lärandet är det dock viktigt att man, av olika skäl, kan återkomma till högskolan för fortbildning eller En rad kurser ges på sådana tider och med sådant innehåll att de passar yrkesverksamma. Distansutbildning är också en form som kan ge nya möjligheter att bedriva undervisning. har börjat ett aktivt arbete med att möta behoven inom ramen för det Regeringen har i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) lämnat ett antal förslag och redovisat ett flertal bedömningar som syftar till att öka rekryteringen av nya studerandegrupper samt stimulera lärosäten och enskilda att ta aktiv del i det livslånga lärandet. Åtgärder för att bredda rekryteringen till högre utbildning, utveckling av befintliga och nya utbildningar som riktar sig mot studieovana grupper bidrar alla till att öppna högskolan och stärka det livslånga lärandet. Vidare föreslås förändringar vad gäller behörighet och urval, stöd för högskolepedagogisk förnyelse, utvecklandet av ett nätuniversitet, förslag till nya och breddade examina, tillvaratagande av utländska akademikers kompetens samt en utveckling för att öka den internationella rörligheten. Dessa förslag bidrar också till att öppna högskolan och stärka det Universitetens och högskolornas IT-stödda distans- utbildningar samordnas i ett svenskt nätuniversitet med start . Nätuniversitetet bör bestå av de kurser och program som universitet och Såväl utbildningar vid statliga universitet och högskolor som utbildningar, för vilka enskilda utbildningsanordnare har tillstånd att utfärda examen enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina, bör omfattas. propositionen (bet. 2001/02:UbU4, rskr 2001/02:98) Regeringen värnar inslag av utbildning om mänskliga rättigheter i Skr. 2001/02:83 utbildningar som ofta leder mot ett bestämt yrke. Stöd bör därför utgå till ett projekt med fokus på mänskliga rättigheter och kommande yrkesliv. Regeringen ser ett behov av att stödja projekt med fortbildning av redan yrkesverksamma vad avser mänskliga rättigheter. Kompetensen för att utveckla det som önskas finns på lärosäten men utvecklingsmedel bör kunna utgå för att skapa sådana kurser och dessutom erbjuda dem via distansutbildning och/eller inom ramen för nätuniversitetet, som är under uppbyggning. Kunskapen om bör ingå i grundutbildningen för personalkategorier som efter utbildningen i väsentlig omfattning kommer att arbeta med barn. Särskild fortbildning bör anordnas av arbetsgivare för personalkategorier som saknar kunskap om och som möter barn i arbetet. Universitet och högskolor ansvarar för innehållet i sina utbildningar. Detta arbete behöver spridas så att konventionen systematiskt används i undervisningen för blivande yrkesutövare som kommer att arbeta med barn eller vars beslutsfattande berör barn i betydande utsträckning. Det gäller yrkesgrupper såsom förskollärare, fritidspedagoger, lärare och socialarbetare likaväl som jurister, samhällsplanerare, läkare, journalister, arkitekter m.fl. Befintligt utbud av kurser i mänskliga rättigheter Det finns flera exempel på hur universitet och högskolor möjliggör för att mänskliga rättigheter skall kunna ingå som ett integrerat perspektiv i utbildningen eller som tillval i form av fristående kurser. I enlighet med statsmakternas beslut har bl.a. fått ett särskilt uppdrag att främja och bredda rekryteringen ur ett etniskt perspektiv och därför präglas av bl.a. internationell migration och etniska relationer (), jämställdhet och genuskunskap. Dessa profilområden skall utgöra inslag i utbildningsplaneringen och uppläggningen av utbildningen inom hela . Vidare så har vid juridiska fakulteten vid ett flertal kurser och program inriktade mot mänskliga rättigheter. har en 20-poängs utbildning om mänskliga rättigheter medan och , m.fl. har kurser i mänskliga rättigheter både för vidareutbildning samt kurser av mer översiktlig karaktär. Teologiska Högskolan, bedriver en sammanhållen utbildning om 40 poäng inom mänskliga rättigheter. bedrivs utbildning inom mänskliga rättigheter även som enstaka kurser. Kurserna har till stor del kommit till som ett svar på behovet av utbildning för verksamma inom enskilda organisationer och är ett resultat av ett samarbete mellan Demokratiakademien, Frivilligorganisationernas fond för mänskliga rättigheter och Teologiska Högskolan, . De inslag av tvärvetenskap och mänskliga rättigheter som återfinns i allt fler utbildningar och på allt fler lärosäten är värdefulla. Regeringen lämnade i den forskningspolitiska propositionen 2000/01:3 Forskning och förnyelse förslag om en satsning på 16 forskarskolor med olika inriktning från telekommunikation till genusvetenskap. som forskarskolor kan erbjuda kan vara en stimulerande faktor för att mötas inte bara över lärosätesgränserna, utan också över ämnes- gränserna, något som är essentiellt för forskning kring mänskliga rättigheter som har flervetenskaplig relevans. och högskolor väljer själva områden för och inriktning på sin forskning. Forskning kring mänskliga rättigheter kan förekomma inom en rad olika vetenskaps- och ämnesområden. Flera goda exempel finns på verksamhet där forskning bedrivs som knyter an till mänskliga rättigheter. för multietnisk forskning vid har bl.a. ett forskningsprogram om Förintelsen och andra folkmord. invandrarforskning vid är ett annat exempel. Regeringen ser positivt på de olika nätverk som bildats nationellt och internationellt kring forskning om mänskliga rättigheter. för forskningspolitiken presenterades i den Universiteten och högskolorna innehar en central roll inom svensk forskning och har ett huvudansvar som Regeringen har i och med den senaste forsknings- politiska propositionen utökat anslagen till landets universitet och Utöver dessa anslag kan medel erhållas efter prövning hos har ansvar för att stödja grundläggande forskning inom alla vetenskapsområden. skall främja förnyelse, profilering och rörlighet inom forskningen och verka för att genusperspektiv får genomslag i forskningen. För att klara förestående generationsskifte inom svensk forskning och den ökande efterfrågan på forskarutbildade behövs satsningar på forskarutbildning och unga Regeringen har för detta ändamål bl.a. satsat 214 miljoner kronor på 16 forskarskolor. Regeringen uppmuntrar universitet och högskolor att analysera behovet av och förutsättningarna för att bygga upp ett nätverk kring forskning om mänskliga rättigheter. Formerna för nätverket och samarbetet bör utarbetas av parterna själva. 9.4Vissa särskilda myndigheter och allmänna försäkringskassor Regeringen avser att ge ett antal myndigheter och allmänna försäkringskassor i uppdrag att utbilda sin personal om mänskliga rättigheter. Särskild fokus i utbildningen skall läggas på informationssökning om mänskliga rättigheter. Regeringen avser att ge Riksåklagaren, , , och i uppdrag att förstärka sin utbildning om mänskliga rättigheter för sin personal. Särskild fokus i utbildningen skall läggas på informationssökning om mänskliga rättigheter. Regeringen avser att ge , och i uppdrag att i sin undervisning beakta frågor om mänskliga rättigheter. Regeringen avser att ge och iuppdrag att undersöka och till regeringen redovisa vilka åtgärder som vidtagits när det gäller utbildning av personalen om och mot tortyrs praxis och de konventioner som besluten vilar på. Regeringen avser att ge i uppgift att ta fram utbildningar om mänskliga rättigheter för personer i ledande ställning vid statliga myndigheter. Regeringen avser att låta genomföra olika seminarieserier om mänskliga rättigheter för de anställda i . Skälen för regeringens bedömning: Enligt 1 kap. 2 § regeringsformen skall den offentliga makten utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet. Kunskap om vad mänskliga rättigheter är och alla människors lika värde är särskilt viktigt för myndighetspersoner. Flera myndigheter bedriver utbildning om mänskliga rättigheter. Regeringen vill särskilt framhålla vikten av att anställda i den offentliga förvaltningen får del av utbildning om mänskliga rättigheter. De ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna har traditionellt givits mindre uppmärksamhet än de medborgerliga och politiska rättigheterna. Regeringen anser därför att det är betydelsefullt att de myndigheter som arbetar med frågor där ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter berörs ges möjlighet att förbättra personalens kunskap om dessa rättigheter. Utbildning om mänskliga rättigheter är särskilt viktigt för vissa myndigheter. skall dessa myndigheter göras särskilt uppmärksamma på frågor om mänskliga rättigheter. Redan i detta skede har några nyckelmyndigheter identifierats och regeringen kommer att ge dem en särskild uppgift för att höja kunskapen hos personalen. Utbildningen skall anpassas till den verksamhet som den specifika myndigheten bedriver. Vid behov skall också utvärdering ske av befintlig utbildning om mänskliga rättigheter. Flera av referensgrupperna har pekat på betydelsen av möjligheterna till distansutbildning om mänskliga Skr. rättigheter och informationssökning på Internet. Regeringen avser att i t.ex. regleringsbreven ge ett antal myndigheter och allmänna försäkringskassor i uppdrag att utbilda sin personal om mänskliga rättigheter. Särskild fokus i utbildningen skall läggas på informationssökning om mänskliga rättigheter. sökningen kan t.ex. bestå av hur man använder Internet för att finna De myndigheter som avses är , folkhälsoinstitut, för internationella adoptionsfrågor, , , och samt samtliga Dessutom har fått i uppdrag att definiera sin roll som sektoransvarig myndighet för handikap- politiken, att redovisa på vilket sätt barnperspektivet och hänsynen till barnets bästa beaktas samt hur handlingsplanen för genderfrågor