prop · GQ031 · 2002-10-08 00:00:00 — När skador och sjukdomar uppstår ska människor snabbt få hjälp att komma tillbaka till arbetslivet. Sjukförsäk- ringssystemet skall underlätta återgången och bidra till arbetslinjen. Aktivitet är alltid bättre än passivitet och deltidssjukskrivning måste oftare vara utgångspunkten för sjuk- skrivningar. Arbetsgivarna måste ta ett större ansvar för de sjukdomar som uppstår i arbets- livet. Individen har också ett stort ansvar för att återgå i arbete och för sin egen försörjning. presenterade regeringen ett åtgärdsprogram i 11 punkter för bättre hälsa i arbetslivet för att möta den kraftiga ökningen av antalet sjukskrivna och förtidspensionerade. Det arbetet fortsätter och intensifieras . Kampen mot ohälsan skall ske i samverkan med arbetsmarknadens parter bl.a. inom ramen för pågående trepartssamtal. Ett mål för ohälsoarbetet På samma sätt som regeringen har satt upp mål för de offentliga finanserna, arbets- lösheten, sysselsättningen och behovet av socialbidrag vill regeringen också införa ett mål för att bryta ohälsoutvecklingen och för ökad hälsa i arbetslivet. Målet är att antalet sjuk- dagar skall halveras till 2008. Parallellt skall antalet nya aktivitets- och sjukersättningar minska. Hänsyn skall tas till den demografiska utvecklingen . Målet skall stämmas av . För att nå målet är det enligt regeringen nödvändigt med ett brett stöd från arbetsmarknadens parter. Arbetet med att halvera sjukskrivningarna måste särskilt fokusera på kvinnors arbets- platser, arbetsmiljöer och arbetsvillkor. Utredningarna inom området har inte kunnat ge enkla och entydiga svar på varför sjukfrånvaron ökar. Det mesta pekar på att det är ett flertal faktorer som samspelar: en åldrande arbetskraft, hårdare krav i arbetslivet, försämringar i den psykiska arbetsmiljön, ändrade attityder, brister i försäkrings- kassornas och arbetsgivarnas rehabiliterings- ansvar, väntetider inom hälso- och sjukvården o.s.v. Nya analyser kan inte väntas ge tydligare Därför måste åtgärderna mot ohälsan utformas under viss osäkerhet, följas noga och löpande omprövas och förbättras. Det kommer att krävas insatser inom en rad olika områden för att målet skall kunna uppnås. Kvinnors ohälsa skall särskilt uppmärksammas. Arbetsmarknadens parter har ett betydande ansvar. Det är regeringens uppfattning att trepartssamtalen bör resultera i en gemensam handlingsplan. Regeringen kommer att följa utvecklingen fortlöpande och en särskild redovisning kommer att göras i samband med budget- propositionen . Diagram 1.3 Antal personer som är sjukskrivna Arbetsplatsen och parterna i fokus Arbetsplatsen och dialogen mellan parterna skall stå i fokus för arbetet för ett hållbart arbetsliv. Arbetslivet måste bli mänskligare. Det centrala i arbetet för ökad hälsa i arbets- livet är att stärka och utveckla de åtgärder som förhindrar att människor får sin arbetsförmåga nedsatt och blir sjuka. Arbetsgivarna har ett stort ansvar för hälsan i arbetslivet. Dålig ar- betsmiljö måste kosta. Därför föreslår regeringen starkare ekonomiska drivkrafter för de enskilda arbetsgivarna att ta ett större ansvar för arbetsvillkoren och för att integrera det förebyggande och rehabiliterande arbetet i verksamheten. De nya reglerna måste utformas på ett sätt som tar hänsyn till företag med ett fåtal an- ställda och människor som av olika skäl löper högre risk för sjukskrivningar, till exempel människor med kroniska sjukdomar. Föränd- ringarna skall inte innebära ett sämre försäk- ringsskydd för individen. En obligatorisk redovisning av sjuk- frånvaron kommer att införas med undantag för vissa mindre företag. Det förebyggande arbetsmiljöarbetet stärks med ökade resurser till utbildning av regionala skyddsombud och till företags- hälsovården. Möjligheterna till certifiering av företags- hälsovård och huvudmannaskapet för utbild- ningen inom företagshälsovården utreds. Till- sammans med parterna ska en informations- kampanj genomföras. Offentliga verksamheter skall bli ett föredöme i arbetet mot ohälsan Sjukskrivningarna är högre i offentlig än privat sektor. Regeringen anser att offentliga verk- samheter måste gå före och vara föredömen när det handlar om att förbättra arbetsmiljön och minska ohälsan. Därför skall personaltät- heten öka och arbetsvillkoren förbättras. Kraven på redovisning av hälsa och arbetsmiljö inom den offentliga sektorn måste öka. Särskilda försök genomförs hos några av de stora offentliga arbetsgivarna i syfte att förebygga och minska sjukfrånvaron. Ökad tillgänglighet till behandling i hälso- och sjukvården En förutsättning för bättre hälsa är snabb behandling och således förbättrad tillgäng- lighet i hälso- och sjukvården. Regeringen föreslår därför att vården skall tillföras nya resurser. Den nationella handlingsplanen inne- bär ett tillskott om till vården . För att öka tillgängligheten tillförs dessutom totalt 2002-2004. Bättre stöd för att återgå till arbete Stödet för att människor skall komma tillbaka till arbetslivet efter sjukskrivning måste stärkas. Den enskildes rätt till rehabilitering skall förbättras genom att skyldigheten för arbetsgivare att lämna rehabiliteringsunderlag skärps. regeringen även möjligheten att införa en rehabiliteringsförsäkring. I vissa fall krävs förändrade arbetsuppgifter eller nya hjälpmedel för att en återgång till arbetet skall vara möjlig. Arbetsgivaren har enligt arbetsmiljölagen ansvar för att anpassa arbetsuppgifterna till den anställdes arbets- oförmåga eller funktionsnedsättning. Genom att införa krav på intyg från arbetsgivaren i de fall denne inte klarar kraven i arbetsmiljölagen, tydliggörs arbetsgivarens ansvar. I andra fall är det inte möjligt att återgå till den tidigare arbetsplatsen. Då kan rehabili- teringen kompletteras med någon form av utbildning. Att inte kunna återgå till tidigare arbete är inte ett skäl för fortsatt sjuk- skrivning. Regeringen vill vidga möjligheten att använda rehabiliteringspenningen för att arbetsträna längre. Regeringen vill också stimulera fler arbets- givare att bilda så kallade arbetsgivarringar för att öka möjligheten till att snabbt kunna byta jobb efter sjukskrivning. Att gå sjukskriven utan kontakt med arbetskamrater och sin arbets- plats kan vara en svår sak i sig. Ambitionsnivån måste höjas när det handlar om att ge människor möjlighet att snabbt gå tillbaka till arbetet. Utgångspunkterna skall oftare vara partiell sjukskrivning. Regeringen vill därutöver stärka kunska- perna om och utbildningen i försäkrings- medicin bland läkarna. Regeringen överväger också att tillskapa tillsyn över försäkrings- läkarnas arbete. Regeringen ser mycket allvarligt på det ökade antalet förtidspensionärer och det faktum att alltför många unga människor förtidspen- sioneras. Regeringen föreslår därför att nya förtids- pensioner fr. o. m. 2003 skall beviljas för högst . finns möjlighet till för- längning efter ny prövning. Förtidspensionärer skall ges utökad möjlighet att pröva att arbeta igen utan att riskera att bli av med sin förtidspension. finns en rätt till vilande förtidspension för förtidspensionärer. Regeringen föreslår nu att rätten till vilande förtidspension utökas till och att det även görs möjligt att studera med vilande förtidspension. Effektivare organisation och samverkan med den enskilde i centrum En viktig del i att bekämpa ohälsan är att ge den enskilde snabb och effektiv hjälp. Regeringen vill att alla skall ha en egen kontaktperson på . Istället för sjukskrivning vill vi ge fler människor möjlighet till en aktiv rehabilitering. som många mår dåligt av att passivt gå sjuk- skrivna, vet vi att många läkare har svårt att hitta andra utvägar än att sjukskriva och att man känner frustration över detta för att man vet att det inte är den bästa åtgärden. Regeringen gör därför bedömningen att om sjukperioden pågår än , om den medicinska utredning som behandlande läkare ansvarar för samt det rehabili- teringsunderlag som skall lämnas av arbets- givare , inte ger det underlag som krävs för att ska utreda rätten till sjukpenning och behovet av rehabiliteringsinsatser, skall inhämta ett fördjupat underlag avseende den försäkrades arbetsförmåga från en annan läkare. Denna läkare bör ha genomgått den ovan nämnda fördjupade utbildningen i för- säkringsmedicin. skall också tillföras mer resurser för att bättre kunna arbeta med rehabilitering och därmed hjälpa människor tillbaka till ett arbete. För att bättre kunna ut- nyttja organisationen och bryta ohälso- utvecklingen samt ge medborgarna ett rättvist och likformigt stöd kommer regeringen att inventera organisationen och se över möjlig- heterna till framtida organisationsformer. Möjligheten till finansiell samordning mellan lokala och regionala aktörer skall införas . Samordningen bör bygga på samverkan mellan socialförsäkringen, hälso- och sjuk- vården, och arbetsmarknads- myndigheterna. Skatternas främsta syfte är att finansiera väl- färden. Skatterna skall stimulera till arbete och investeringar, till en uthållig utveckling och till minskade ekonomiska och sociala klyftor. Regeringen kan aldrig acceptera att de redan välbeställda i samhället får stora skattesänkningar på bekostnad av kvaliteten i vård, skola och omsorg eller att klyftorna i samhället ökar kraftigt. Fortsatta reformer för rättvisa och tillväxt går före skattesänkningar. Lärdomen är tydlig. Ofinansierade skattesänkningar i av stora underskott i de offentliga finanserna leder enbart till högre räntor, sjunkande sysselsättning och ett sämre företagsklimat. Om utrymme för skatte- sänkningar finns kommer regeringen att prioritera ytterligare förbättringar för lön- tagarna och småföretagen. I diagram 1.4 visas den egentliga skatte- kvoten, d.v.s. skatteintäkter plus underskott i de offentliga finanserna. Därmed ges en mera rättvis bild av skatterna, då underskott förr eller senare leder till höjda skatter. Den egentliga skattekvoten var som högst . Diagram 1.4 Egentlig skattekvot Faktisk skattekvot enligt NR Källor: och . Sänkta skatter för låg- och medelinkomsttagare Under förra mandatperioden har tre fjärde- delar av en skattereform inriktad mot låg- och medelinkomsttagare genomförts. Reformen består av en stegvis kompensation för de allmänna egenavgifterna och en successiv minskning av andelen skattebetalare som betalar statlig inkomstskatt. minskar marginalskatterna för låg- och medelinkomsttagare som köpkraften stärks så att både utbudet och efterfrågan på arbetskraft ökar. Om det statsfinansiella läget så tillåter kommer regeringen att föreslå att det sista steget i skattereformen genomförs. Reformen har en god fördelnings- politisk profil då de allmänna egenavgifterna utgör en tyngre börda för låg- och medel- inkomsttagarna. betalar alla löntagare under allmänna egenavgifter till pensionssystemet. Egenavgifterna utgår på inkomster upp till ca . På inkomster utöver detta belopp utgår inga allmänna egenavgifter. Egenavgifterna är och bidrar till högre marginaleffekter för framför allt låg- och medelinkomsttagare. De allmänna egenavgifterna är en central del i det reformerade pensionssystemet, som socialdemokraterna och de fyra borgerliga oppositionspartierna står bakom. I samband med skattereformen 1990/91 formulerades ambitionen att högst av inkomsttagarna skulle betala statlig inkomstskatt. Gränsen för statlig inkomstskatt höjs automatiskt med två procent- enheter utöver inflationen, så även 2003. Den goda reallöneutvecklingen har dock medfört att fler har kommit över gränsen för statlig inkomstskatt. Som mest var det av inkomsttagarna som 1999 betalade statlig inkomstskatt. För att minska andelen höjdes gränsen successivt . kommer gränsen för statlig inkomstskatt att gå vid ca . Det skall jämföras med att den låg på ca . Starka och livskraftiga företag är av avgörande betydelse för att skall präglas av ut- hållig tillväxt och rättvisa. Grunden för ett gott företagsklimat är en sund makroekonomi. Under förra mandatperioden har en rad skattesänkningar genomförts för att ytterligare förbättra företagsklimatet. förlängdes tiden för avsättning till periodiseringsfond från 5 till . Avsättningar till periodiseringsfonder är till för att företagen skall kunna utjämna resultatet mellan bättre och sämre år. Flertalet stoppregler för fåmansbolag slopades 2000. Stoppreglerna är de särskilda skatteregler som gäller vid transaktioner mellan fåmansägda företag och deras ägare. infördes ett schablonavdrag för ökade levnadskostnader vid resor för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Därmed får företagare och löntagare samma förmånliga regler. Vidare infördes generösare avdragsregler för utgifter vid ombyggnad av lokaler i samband med byte av hyresgäst. höjdes den maximala avsätt- ningen till periodiseringsfonder från för aktiebolag m.fl. och från för enskilda näringsidkare m.fl. i syfte att förbättra villkoren för företagens egenfinansierade investeringar. För att villkoren för investmentbolag skall jämställas med de som gäller för värdepappersfonder sänktes schablon- intäkten för investmentbolag från . För att stimulera det lokala småföre- tagandet har nedsättningen av arbets- givaravgifterna för företag i inland, delar av och (stödområde A) utvidgats från av lönesumman . För att förenkla administrationen för företagen kommer alla fysiska personer som redovisar intäkter av närings- verksamhet att få en förtryckt själv- deklaration. En gemensam deklarations- tidpunkt () för alla deklarationsskyldiga införs också . Samtliga skattesänkningar har varit fullt ut finansierade inom ramen för de budget- politiska målen. Det är angeläget att förbättra de skatte- mässiga villkoren för företagen. Det finns drygt 800 000 företag i varav drygt 600 000 enmansföretag. en viktig del i näringslivet och deras vikt och betydelse för den svenska ekonomin kommer sannolikt att öka ytterligare . De s.k. 3:12 reglerna är viktiga i den svenska skattelagstiftningen. Dessa regler bestämmer hur mycket en småföretagsägare kan ta ut som kapitalbeskattad inkomst och hur mycket som kommer att beskattas som löneinkomst. Regeringen vill genomföra en förändring av reglerna för att öka avkastningen för den som tar risken att starta ett eget företag och/eller expanderar sin verksamhet. Regeringen avser även att ändra reglerna så att fler företag får lägre skatt vid generationsskiften. Fastighetsskatten är en del av kapitalin- komstbeskattningen och en viktig inkomst- källa för att finansiera den offentliga välfärden. Den beräknas ge intäkter till staten på . De senaste årens prisökningar på fastigheter till följd av den goda ekonomiska utvecklingen har dock medfört att skatten på fastigheter skulle ha ökat kraftigt om inga åtgärder hade vidtagits. Under förra mandatperioden har därför fastighetsskatten sänkts från till av taxeringsvärdet för småhus. För hyreshus har fastighetsskatten sänkts från till . har en begränsningsregel i fastig- hetsskatten införts. Begränsningsregeln innebär att hushåll med normala inkomst- och förmögenhetsförhållanden maximalt skall betala av sin inkomst i fastighets- skatt. Därmed har fastighetsskattens fördel- ningspolitiska profil förbättrats. Ca 90 000 hushåll beräknas omfattas av begränsnings- regeln. Omräkningsförfarandet vid fastighetstaxe- ringen skall ersättas med en förenklad fastig- hetstaxering mitt emellan de allmänna fastig- hetstaxeringarna. Regler som innebär att höjda taxeringsvärden inte får genomslag på uttaget av fastighetsskatt införs också. har fribeloppen i förmögenhets- skatten höjts från till 1,5 för ensamstående och för sambeskattade par. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté som ska utreda fastighetsskatten, förmögenhetsskatten samt arvs- och gåvo- skatten. Uppdraget ska vara avslutat vid utgången av . Kommittén ges möjlighet att pröva lös- ningar som kan innebära avsteg från nu gällande principer för fastighetsbeskattningen. En förutsättning är dock att de fördelnings- politiska konsekvenserna är acceptabla. En viktig utgångspunkt är en likformig beskatt- ning av olika typer av tillgångar. Kommittén har fått i uppdrag att åstadkomma ett regel- system som både är enkelt och rättvist. Beträffande arvs- och gåvoskatten skall kommittén göra en övergripande teknisk översyn av regelsystemet. Syftet är att åstad- komma en modernare lagstiftning som är anpassad till dagens villkor. Frågan om beskattningen av arv mellan makar ska tas upp med förtur. Globaliseringens betydelse för skatter Den fortgående globaliseringen ställer det svenska skattesystemet inför utmaningar. Kunskaperna om hur de svenska skattebaserna påverkas av en alltmer internationaliserad omvärld är dock ofullständiga och behöver förbättras. Den av regeringen tillsatta utred- ningen för att analysera globaliseringens betydelse för olika skattebaser lämnar sitt slutbetänkande . En fortsatt grön skatteväxling utgör en central del i regeringens strategi för att omvandla till ett ekologiskt hållbart samhälle. Det främsta syftet med skatteväxlingen är att öka miljörelateringen av skattesystemet. Genom miljöskatter sätts ett pris på miljön och det blir dyrare att släppa ut föroreningar till luft eller vatten. Härigenom får hushållen ekonomiska motiv att välja en mer miljövänlig och resurssnål livsstil medan företagen stimu- leras att utveckla en mer miljövänlig teknik. En grön skatteväxling innebär inte en höjning av det totala skatteuttaget då höjningar av de miljörelaterade skatterna balanseras av sänk- ningar av skatterna på arbete. ekonomiska vårproposition bedömdes det samlade utrymmet för skatte- växling vara . Genom förslag i budget- propositionerna har därefter en skatteväxling på sammanlagt genomförts. Regeringens bedömning avseende det totala utrymmet för grön skatteväxling kvarstår. föreslås en grön skatteväxling på : En höjning av koldioxidskatten på bränslen . Tillverknings- industrin, jordbruk och vattenbruk undantas dock från höjningen medan effekten för bensin och diesel neutraliseras genom lika stora sänkningar av energiskatten. Energiskatten på el höjs med per kWh. Skatten på avfall som deponeras höjs per ton. Skatten på naturgrus höjs per ton. Skatten på arbete sänks genom en höjning av grundavdraget för låg- och medelinkomsttagare. För att öka miljörelateringen av skatte- systemet lades i budgetpropositionen fast en strategi för skattenedsättning för alter- drivmedel. Regeringen anser det ange- läget att skattenedsättningen när god- kännande har erhållits från rådet och EU- kommissionen kan börja tillämpas möjligt. Konkurrenskraftiga och konkurrens- neutrala villkor för de alternativa drivmedlen skall beaktas i särskild ordning i avvaktan på EG-besluten. En fortsatt grön skatteväxling måste genomföras stegvis och varsamt. Effekterna av de olika stegen bör löpande följas upp för miljön, för individer och inkomstfördelning och för det svenska näringslivets konkurrens- kraft. En ökad miljörelatering av skatte- systemet förutsätter också en rationell energi- skattestruktur, baserad på lättförståeliga och brett accepterade principer som skattesystemet måste vara förenligt med medlemskap i . Som en integrerad del i den gröna skatte- växlingen arbetar därför ett par utredningar, om nedsättning av energi- och koldioxidskatten för näringslivet och om väg- trafikbeskattningen, med att ta fram underlag för en reformering av energi- och miljöskatte- strukturen. När dessa utredningar är klara med sitt arbete återkommer regeringen med förnyade bedömningar och nya förslag om hur den gröna skatteväxlingen skall utformas . Sänkning av momskostnaden för vissa typer av nyproducerade bostäder. Minst 120 000 nya bostäder behöver byggas . Regeringen vill pröva nya former av åtgärder för att stimulera bostadsbyggandet. Därför bör en sänkning av momskostnaden prövas för produktion av studentbostäder och äldrebostäder. För att tillgodose huvudsakligen ungdomarnas bostadsbehov vill regeringen även pröva förut- sättningarna för att på ett kostnadseffektivt sätt minska boendekostnaderna genom en sänkning av momskostnaderna för produktion av mindre hyreslägenheter. skall fortsätta att vara ett före- gångsland i omställningen till hållbar utveck- ling i alla dess dimensioner ekonomisk, social och ekologisk. Genom en ambitiös miljö- politik ska aktivt bidra till en ekologiskt hållbar utveckling, nationellt och globalt. Regeringens övergripande mål för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljö- problemen i är lösta. har antagit 15 miljökvalitetsmål vilka tydliggör den ekologiska dimensionen i begreppet hållbar utveckling. Målen är formulerade utifrån den miljöpåverkan naturen tål och definierar det tillstånd för den svenska miljön som skall nås inom en gene- ration. Under förra mandatperioden har det skett stora satsningar på lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet (LIP). många delar av inneburit en framgång i det lokala arbetet och bidragit till arbetet med att bygga om och skapa ekologisk uthållighet. Regeringen går vidare med ett särskilt program för klimatinvesteringar (KLIMP). För perioden och framåt har det avsatts för programmen. Dessutom har stora satsningar gjorts inom en rad andra miljöområden. har resurser avsatts för bland annat bevarandet av biologisk mångfald, sanering av förorenade områden, miljöforskning, information om klimatfrågor och miljöövervakning. avsätts för forskning om biologisk mångfald och ekologiskt hållbar utveckling. Regeringen avser att fortsätta att bedriva en politik som sätter miljön i fokus. Utgifts- område 20 Allmän miljö- och naturvård har ökat från 1998 till . De stora och allvarliga miljöproblemen känner inga nationsgränser. Som före- gångsland i omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle ska vara fortsatt på- drivande i det internationella miljö- och ut- vecklingssamarbetet, såväl inom EU som globalt. ska aktivt medverka till att de positiva resultat som nåddes vid om hållbar utveckling i genomförs och utvecklas. Inom EU ska vara fortsatt pådrivande i genomförandet av hållbarhetsstrategin som antogs vid i , i klimatpolitiken och i arbetet för mer hållbara produktions- och konsumtionsmönster. Sedan 1999 års ekonomiska vårproposition redovisas gröna nyckeltal som ett komplement till de ekonomiska nyckeltalen. Syftet med gröna nyckeltal är att spegla den nationella ut- vecklingen för viktiga miljöproblem på ett enkelt och informativt sätt. Gröna nyckeltal utgör därmed ett instrument för att nå det övergripande målet att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljö- problemen är lösta. Energianvändningen har ökat , men över tiden har det skett en successiv energieffektivisering uttryckt i termer av energianvändning relaterad till BNP. Till stor del beror variationer i energianvändningen mellan enstaka år på konjunktursvängningar, temperaturskillnader och andra väderleks- variationer. Till skillnad mot i många andra länder minskade utsläppen av koldioxid kraftigt i . Fram- förallt var detta ett resultat av den energi- politik som bedrevs med syftet att minska oljeberoendet. ökade åter koldioxidutsläppen något, bl.a. till följd av ökade transporter. Enligt senast till- gängliga statistik ligger utsläppen inklu- sive bunkring, dvs. utsläpp som kan hänföras till internationell luft- och sjöfart, strax nivå. Om bunkring exkluderas ligger dock utsläppen års nivå. antog regeringens klimatproposition med förslag till klimat- strategi och mätbara mål för de klimatpå- verkande utsläppen. antog också regeringens förslag till klimatmål på minst 4 procents minskning . har de svenska utsläppen av svaveldioxid minskat kraftigt och under 1990- talet nästan halverats. Framförallt beror detta på ökad användning av olja med låg svavelhalt och ny reningsteknik. De svenska utsläppen av kväveoxider har också minskat, men inte i samma omfattning. Förbättrade förbrännings- och reningstekniker är främsta orsaken till utsläppsminskningen av kväveoxider. Denna utveckling bedöms leda till att de svenska försurande utsläppen fortsätter att minska.