prop · GP0380 · 2002-01-17 00:00:00 — Kommittén föreslår därför att fullmäktigeges möjlighet att utse även andra än redan förtroendevalda till enfullmäktigeberedning.ArbetsförhållandenKommitténs studier har visat att fullgörandet av förtroendeuppdrag i kommuneroch landsting tar förhållandevis mycket tid i anspråk. Enkäter tillförtroendevalda visar att tidsåtgången snarare ökar än minskar. Särskilt de somär unga, i yngre medelåldern, heltidsarbetande eller småbarnsföräldrar uppleveratt den tid som de behöver lägga ned på förtroendeuppdraget skapar enproblematisk situation. Kommitténs bedömning är att de förtroendevaldasarbetsförhållanden kan och bör förbättras, bland annat genom att tidsåtgångenför förtroendeuppdragen om möjligt begränsas. Det måste vara möjligt attfullgöra ett förtroendeuppdrag vid sidan om ett heltidsarbete och dessutom hatid över till familj och fritidsintressen utanför politiken. En åtgärd är attsprida uppdragen på fler personer.Dessutom bör fritidspolitikernas inflytande stärkas, vilket fordrar atttjänstemän och heltidspolitiker släpper ifrån sig makt och på olika sätt bidrartill att underlätta fritidspolitikernas arbete. Fullmäktiges roll ibeslutprocessen bör stärkas genom att fullmäktiges makt över dagordningen samtdelaktighet i ärendeberedningen ökar.Kommitténs undersökning visar att omsättningen bland de förtroendevalda har ökat markant . De flesta avgångarna sker emellertid i samband medval, och antalet förtida avhopp tycks inte ha ökat i någon större utsträckning.Kommitténs undersökning av avhopp från politiken visar att det främst är avprivata skäl som förtroendevalda lämnar sina uppdrag . handlardet om att man flyttat från kommunen eller fått förändrade villkor i sittförvärvsarbete. Politiska skäl till förtida avhopp förkommer också i relativtstor utsträckning, men de är inte lika vanliga som de privata skälen.Förhållandevis många av dem som lämnat sina förtroendeuppdrag ärpositiva till framtida kommunala förtroendeuppdrag.I dag har den som är förtroendevald rätt att vara ledig från sin anställning för att kunna fullgöra sitt uppdrag i kommuner och landsting. Flera kommuner ochlandsting har emellertid valt att lägga viss verksamhet i bolags- ellerstiftelseform. Kommittén föreslår att rätten till sådan ledighet utvidgas tillatt även omfatta de av fullmäktige utsedda styrelseledamöterna och revisorerna i bolag som kommunen eller helt eller delvis äger och i stiftelsersom de grundat själva eller tillsammans med någon annan.Om en person som är förtroendevald flyttar från orten och därmed upphör att vara folkbokförd i kommunen eller en kommun inom upphör uppdragetgenast. En sådan flyttning kan ibland vara tillfällig och bero på studier ellerarbete på annan ort. Kommittén föreslår att det skall vara möjligt förfullmäktige att besluta att den som av detta skäl upphör att vara valbar ändåskall kunna kvarstanna på sitt uppdrag under återstoden av mandatperioden.Ekonomiska villkorFör den som är förtroendevald och har andra anställningsformer och arbetstiderän traditionell heltidstjänstgöring , uppkommer särskilda problemnär det gäller ekonomiska villkor. Detta gäller bland annat egenföretagare,uppdragstagare, timanställda och personer med oregelbunden arbetstid. Även fördem som är arbetslösa uppkommer problem med rätten till ersättning.Kommittén föreslår att förtroendevalda ges rätt till skälig kompensation intebara för arbetsinkomst, pensionsrätt och semesterförmån, utan också förarbetslöshetsersättning och annan liknande ersättning som de förlorar när defullgör sina uppdrag. Förtroendevalda som har skiftarbete eller oregelbundenarbetstid kan för att fullgöra sitt uppdrag behöva vara lediga från sitt arbetei anslutning till ett sammanträde. Förslaget innebär även att förloradarbetsinkomst som hänför sig till sådan ledighet skall ersättas.Förtroendevalda som har barn med tillsynsbehov kan få särskilda kostnader förbarntillsyn, framför allt då sammanträden hålls på kvällstid. Kommittén föreslår därför att förtroendevalda skall ha rätt till skälig ersättning för nödvändigakostnader för tillsyn av barn när de fullgör sitt uppdrag.Modern informationsteknikKommittén har även haft i uppgift att kartlägga vilket praktiskt stöd deförtroendevalda har av den nya informationstekniken och vad som kanbehövas inför framtiden.Kommitténs bedömning är att den moderna informationstekniken kan spela en viktig roll för utvecklingen av den kommunala demokratin. För de förtroendevalda ärtekniken värdefull främst när det gäller att ha en dialog med medborgarna, hämta in kunskaper och förbereda sammanträden. Det är viktigt att de förtroendevaldadeltar aktivt i de försök och experiment som kommer att genomföras för att utveckla den moderna informationstekniken i demokratins tjänst. Kommuneroch landsting bör i rimlig utsträckning erbjuda förtroendevalda sådan utrustning och utbildning som behövs för att utnyttja den moderna informationstekniken som ett redskap i arbetet med att stärka de demokratiska processerna.Det är också angeläget att de förtroendevalda i kommuner och landsting tar ettfastare grepp om strategier och policy när det gäller informationstekniken somredskap för demokratiutveckling.Deltagande i den kommunala demokratinPersoner med funktionshinderKommittén har haft i uppgift att kartlägga vilka hinder som finns förfunktionshindrade att delta i den kommunala demokratin samt att lämna förslagtill hur sådana hinder kan undanröjas. Kommittén har därför inventerat vilkakonkreta hinder som en funktionshindrad person kan möta i fem olika situationeroch hur dessa kan undanröjas.Att komma till och från kommunalpolitiska möten kan vara problematiskt. Dettagäller särskilt när sammanträden slutar så att kollektivtrafikeller färdtjänst inte kan nyttjas samt när sammanträdets sluttid inte är bestämd i förväg och färdtjänst därmed inte kan beställas till en viss tidpunkt.Kommittén föreslår att funktionshindrade i sådana fall skall ha rätt tillersättning för resor med till exempel taxi.Att kunna ta sig in och vistas i en möteslokal kan vara problematiskt. Enligtden nationella handlingsplanen för handikappolitiken skall lokaler ditallmänheten har tillträde vara tillgängliga för personer med funktionshindersenast . Kommuner och landsting bör särskilt påskynda dettillgänglighetsskapande arbetet i den kommunala demokratins institutioner.Att medverka i politiska sammanträden kan vara problematiskt. En person som ärsynskadad, hörselskadad eller döv behöver särskilda hjälpmedel för att kunna tadel av det som sägs i diskussionen och av handlingar som delas ut. Kommitténsbedömning är att det är oacceptabelt att sammanträden genomförs om inte allaförtroendevalda har samma möjligheter att delta i överläggningarna. Kommitténföreslår därför att fullmäktige och alla nämnder skall verka för attförtroendevalda som har funktionshinder kan delta på lika villkor ihandläggningen av ärenden.Att ta del av information kan vara problematiskt. Personer som är synskadadeeller har lässvårigheter, samt vissa personer som är döva, kan behövainformationen i anpassad form. De flesta, men långt ifrån alla, kommuner tar fram information i anpassad form. Enligt kommitténs bedömning bör kommuneroch landsting se till att information tas fram i anpassad form. Kommittén instämmer i förslaget från Offentlighets- och sekretesskommittén omborttagande av utskriftsundantaget i tryckfrihetsförordningen. Detta skulle leda till att alla myndigheter måste lämna ut elektroniskt lagrade handlingar ielektronisk form, vilket kan underlätta väsentligt för dem som behöverinformation i anpassad form.Att delta i den politiska debatten mellan sammanträdena kan vara problematiskt.Flera av de praktiska svårigheter som den funktionshindrade möter i utövandet av det kommunalpolitiska uppdraget finns i ännu högre grad i det partiinternaarbetet. Enligt kommitténs bedömning bör de politiska partierna se över sådantsom tillgänglighet till möteslokaler och information.Personer med utländsk bakgrundKommittén har haft i uppgift att föreslå åtgärder som underlättar för personermed utländsk bakgrund att åta sig och genomföra politiska förtroendeuppdrag ochi övrigt få insyn och goda möjligheter att delta i den kommunala verksamheten.Valdeltagandet bland utländska medborgare är lågt och har successivt sjunkitsedan den kommunala rösträtten vidgades till att omfatta även dem. Även andrapolitiska aktiviteter liksom föreningsmedlemskap är mindre frekventa blandpersoner som invandrat än bland dem som är födda i . Utrikes föddapersoner är underrepresenterade bland fullmäktigeledamöter och i flertaletnämnder och styrelser.Kommitténs bedömning är att de politiska partierna har en central roll för attfler personer med utländsk bakgrund skall åta sig förtroendeuppdrag. Partiernahar påbörjat såväl teoretiskt som praktiskt arbete för att uppnå etniskmångfald, men mycket återstår att göra. Det handlar bland annat om att se överrekrytering, bemötande, medlemsutbildning och nomineringsprocesser.Enligt kommitténs bedömning finns det även ett antal andra åtgärder som börvidtas och som sammantaget kan bidra till att fler personer med utländskbakgrund kommer att inneha politiska förtroendeuppdrag.Frågor som rör den svenska demokratin bör lyftas fram tydligare iintroduktionsutbildningen för nyanlända. En ökad delaktighet på lokal nivå kanfrämjas genom att kommuner på olika sätt stödjer sammanslutningar och nätverk ibostadsområden. Inför de allmänna valen bör lokala nätverk skapas för att isamverkan mellan kommunen, politiska partier, etniska och andra organisationersamt andra aktörer verka för ett ökat valdeltagande. Förslaget från Kommitténför medborgarskapskrav om att alla som har fyllt och är folkbokförda iSverige skall ha rösträtt oavsett medborgarskap, bör genomföras.Kommittén föreslår att rösträtt i kommunala folkomröstningar skall tillkommaalla som har rösträtt i val till kommun- och landstingsfullmäktige.Barn och ungdomarKommittén har haft i uppgift att lämna förslag på hur barn och ungdomar kan fåbättre kunskaper om hur kommunen fungerar och bli mer delaktiga i den kommunalademokratin.Enligt kommitténs bedömning ger lagstiftningen ett stort utrymme för barnoch ungdomar att medverka i den politiska beslutsprocessen. Barns och ungdomarsreella inflytande i kommuner och landsting beror därmed på vilja och kunskaperhos kommunala beslutsfattare. Utvecklingen har varit mycketpositiv, och alltfler kommuner och landsting arbetar med att upprätta olikaformer av dialog mellan å ena sidan barn och ungdomar och å andra sidankommunala beslutsfattare. Enligt kommitténs bedömning bör skolan ha en viktigroll som arena för sådana möten.En medborgerlig initiativrätt i fullmäktige som även tillkommer barn ochungdomar kan bidra till ökad delaktighet och större kunskaper om hur kommunenfungerar bland barn och ungdomar.Enligt kommitténs bedömning har skolan en mycket stor betydelse när det gälleratt ge barn och ungdomar demokratisk kompetens.Grundskolans och gymnasieskolans kursplaner i samhällskunskap bör ändras så attde tydligare uttrycker ett flernivåperspektiv. Behovet av kommentarer ochreferensmaterial som kan understödja ett sådant perspektiv isamhällskunskapsundervisningen bör ses över. Skolan bör i större utsträckning än förmedla värdet av politiskt aktiva medborgare i en demokrati.De politiska ungdomsförbunden är i stor utsträckning utestängda från skolorna.Kommitténs bedömning är att politisk verksamhet på skolorna inte får motverkasutan i stället bör främjas. Samtliga kommuner bör därför se över sina skolorsbestämmelser vad beträffar möjligheten för politiska ungdomsförbund och andraorganisationer att inom skolorna få uttrycka sina åsikter. De politiskapartierna och deras ungdomsförbund bör dessutom ges bättre möjlighet attmedverka i samhällskunskapsundervisningen.Erfarenheter och möjligheterKommundelsnämnderKommittén har haft i uppgift att göra en samlad utvärdering av hurkommundelsnämnderna, främst ur demokratiska aspekter, har fungerat under 1980-och 1990-talen.Kommitténs bedömning är att kommundelsnämnderna överlag inte harinfriat förhoppningarna om en bättre kontakt mellan väljare och valda. De hardäremot haft positiva demokratiska effekter när det gäller antaletförtroendevalda, politikerrollen och det lokala partiarbetet.Det är viktigt att de frågor som kommundelsnämnder arbetar med berör mångakommundelsinvånare gemensamt. En fortsatt diskussion om vilka uppgifter somkommundelsnämnder bör ansvara för är därför betydelsefull.Kommittén konstaterar att befintlig lagstiftning inte hindrar att invånarna i en kommundel röstar om vilka som skall representera dem i kommundelsnämnden,varefter fullmäktige konfirmerar detta genom att utse ledamöter och ersättare ienlighet med valresultatet. Ett sådant förfarande fordrar bred enighet ifullmäktige. Kommittén anser att denna möjlighet är tillräcklig och ser idagsläget därför inget behov av ändringar i lagstiftningen i detta avseende. Dedemokratiska vinsterna av direktval är osäkra och kan sammantaget inte sägasöverväga de nackdelar som en sådan ordning skulle kunna tänkas innebära.I andra sammanhang kan det vara värdefullt att kommunen fördjupar samarbetet med lokala utvecklingsgrupper utifrån deras intresse och förmåga samt utifrånförhållandena i respektive kommundel.KommundelningarKommittén har haft i uppgift att göra en utvärdering av de allmännakommunaldemokratiska erfarenheterna av de kommundelningar som genomförts under1990-talet.Våra undersökningar bygger på intervjuer med nyckelpersoner i kommunerna, ochdet har inte varit möjligt att jämföra med tiden före delningen eller att ställa frågor direkt till medborgarna.Utvärderingen visar att det i samband med kommundelningen uppstod ett stortintresse för de kommunalpolitiska frågorna i de nya kommunerna. I de flesta fall avtog dock detta intresse efter delningen.Positivt är att antalet förtroendevalda har ökat i förhållande till antaletkommuninvånare, vilket innebär att betydligt fler personer i kommunen kännereller är bekanta med någon förtroendevald.Kommitténs bedömning är emellertid att det inte är möjligt att dra någraentydiga slutsatser beträffande de kommunaldemokratiska effekterna avkommundelningar.DemokratiredovisningKommittén har haft i uppgift att studera de försök som görs med så kalladedemokratibokslut för att vinna erfarenheter för det fortsatta arbetet fördemokrati och rättssäkerhet.Kommitténs bedömning är att demokratiutvecklingen i kommuner och landsting kanfrämjas genom regelbundna demokratiredovisningar. Sådana redovisningar innebäratt demokratin mäts, granskas och värderas.Eftersom förhållanden och åtgärder skiftar mellan olika kommuner och landstingär redovisningen av den egna demokratiutvecklingen av särskilt intresse. Men det kan också vara värdefullt att jämföra demokrativärden i olika kommuner ochlandsting med varandra. Därför är det önskvärt att det finns en gemensam kärna i demokratiredovisningarna.Värderingen av demokratin kan var och en göra utifrån sin demokratisyn. I dennaprocess bör förutom partierna även föreningar, organisationer, enskildamedborgare och massmedier engageras.MedborgarpanelerKommittén har haft i uppgift att studera erfarenheter av medborgarpaneler ochdiskutera om de kan användas i större utsträckning.Kommitténs bedömning är att medborgarpaneler är ett värdefullt inslag i denkommunala demokratin. Förutom att vara ytterligare en möjlighet för medborgareatt framföra sina åsikter fungerar de som arenor för samtal och reflektion förmedborgare som står utanför partipolitiken. Medborgarpaneler och andra typer avmedborgarråd kan dock inte fylla de politiska partiernas funktion i demokratin.UngdomsrådKommittén har haft i uppgift att studera erfarenheterna av kommunala ungdomsråd, för att se om de kan användas för att öka ungdomars kunskaper om, inflytandeöver och delaktighet i den kommunala demokratin.Kommitténs bedömning är att ungdomsråden är en värdefull arena både för mötenungdomar emellan och för ungdomars möten med förtroendevalda och tjänstemän. Det är viktigt att ungdomsråden på ett naturligt sätt ges möjlighet att påverka den kommunala berednings- och beslutsprocessen liksom att medverka i utvärderingenav verksamheten.Ungdomsråden är sällan representativa för alla ungdomar i en kommun, men de börinte heller ses som en del av den representativa demokratin. Det är merändamålsenligt att betrakta ungdomsråden som ett slags fristående föreningar,vilkas verksamhet är samhällsnyttig och på olika sätt bör underlättas avkommunerna. Ungdomsråden kan på många sätt bidra till att öka ungdomarsdelaktighet och inflytande, men de utgör ingen patentlösning på det problem somupplevs med ungdomars brist på engagemang i kommunala frågor.Förstärkt demokratiFullmäktiges ställningKommittén har haft i uppgift att överväga hur det demokratiska inflytandet övercentrala frågor kan stärkas, för att garantera att fullmäktige i egenskap avhögsta beslutande organ alltid skall ha det avgörande inflytandet över frågorsom är av stor vikt för kommunen eller landstinget.Kommittén föreslår att om en kommun eller ett landsting lämnar över vården av en angelägenhet till ett helägt aktiebolag eller till en stiftelse mansjälv bildat, skall fullmäktige se till att fullmäktige får godkänna sådanabeslut i verksamheten som är av principiell beskaffenhet eller annars av störrevikt.Kommittén föreslår vidare att om fullmäktige har delegerat beslutanderätten iett visst ärende eller en viss grupp av ärenden till en nämnd skall ärendethänskjutas till fullmäktige för avgörande om det begärs av minst en tredjedel av de närvarande ledamöterna i nämnden.Kommittén föreslår slutligen att ett ärende i fullmäktige skall återremitterasom det begärs av minst en tredjedel av de närvarande ledamöterna. Enkelmajoritet skall dock krävas om ärendet tidigare bordlagts eller återremitteratspå detta sätt.Folkinitiativ till folkomröstningKommittén har haft i uppgift att, mot bakgrund av den kritik som riktats motutformningen av folkinitiativet, utvärdera dess användning och överväga såvälbehovet av folkinitiativet som sådant som dess fortsatta användning.Kommittén föreslår att ett ärende om att hålla folkomröstning i en viss frågafår väckas i fullmäktige av av de röstberättigade kommun-eller landstingsmedlemmarna. Fullmäktige skall besluta att genomförafolkomröstningen som ett led i beredningen av ärendet under förutsättning attfrågan ryms inom den kommunala kompetensen och avser ett ärende som fullmäktigeenligt kommunallagen skall handlägga. Folkomröstningen skall hållas inom skäligtid. Fullmäktige fastställer frågeställning och svarsalternativ ifolkomröstningen.Medborgerlig initiativrättKommittén har haft ett allmänt uppdrag att föreslå åtgärder som kan ökamedborgarnas möjligheter till deltagande i den kommunala demokratin.Kommittén föreslår att fullmäktige får besluta att alla kommun- ellerlandstingsmedlemmar som är folkbokförda i kommunen eller i en kommun inomlandstinget skall ha rätt att väcka ärenden i fullmäktige. En sådaninitiativrätt omfattar således även barn och ungdomar. Ett initiativ som väckspå detta sätt kallas medborgarförslag. Ett medborgarförslag bör beredas så attfullmäktige kan fatta beslut från det att medborgarförslaget väckts.Utökad medborgerlig insynKommittén har haft i uppgift att lämna förslag till hur medborgarnas insyn kanstärkas i verksamhet som bedrivs på entreprenad, men som är helt eller delvisfinansierad av en kommun eller ett landsting. Förslagen skulle även innefattaåtgärder som garanterar medborgerlig insyn i bidragsberättigad verksamhet somdrivs av fristående skolor, enskild förskoleverksamhet och enskildskolbarnsomsorg.Kommittén föreslår att om en kommun eller ett landsting sluter avtal med någonannan än ett kommunalt aktiebolag eller en stiftelse om att utföra enkommunal angelägenhet, skall allmänheten tillförsäkras insyn i den verksamhet ivilken angelägenheten utförs.Allmänhetens insyn skall, med beaktande av de enskildas intressen, ges enomfattning som är rimlig med hänsyn till verksamhetens art, allmänhetensintresse av hur verksamheten utförs samt omständigheterna i övrigt.Allmänhetens rätt till insyn i verksamheten skall inte avse handlingar hosentreprenören. Insynen möjliggörs i stället genom att kommunen eller i entreprenadavtalet överenskommer med entreprenören om att vissa uppgifterskall lämnas till kommunen respektive . Allmänhetens insyntillgodoses genom att de uppgifter som lämnas kommer att utgöra allmän handlinghos kommunen eller landstinget.Kommittén föreslår vidare att den som är huvudman för en friståendeförskoleklass, grundskola, särskola, gymnasieskola eller gymnasiesärskola somenligt beslut av har rätt till kommunalt bidrag, regelbundet skalllämna sådan information till , som behövs för att ge allmänheten insyn i skolverksamheten. Allmänhetens insyn tillgodoses genom att den informationsom lämnas kommer att utgöra allmän handling hos . För att underlättatillgängligheten till denna information skall skicka en kopia avhandlingarna till den kommun där skolan är belägen.Öppna sammanträden i fullmäktigeberedningarKommittén har haft ett allmänt uppdrag att föreslå åtgärder som kan ökamedborgarnas möjligheter att delta i den kommunala demokratin.När det gäller nämndsammanträden är huvudregeln att de skall hållas inom stängda dörrar. Nämnden får emellertid besluta att ett sammanträde skall vara öppet omfullmäktige har medgett detta. Om en kommun eller ett landsting bestämmer sigför att inrätta fullmäktigeberedningar i stället för nämnder, eller vid sidan av dessa, bör samma möjligheter att ha öppna sammanträden gälla. Kommitténföreslår att fullmäktigeberedningar skall ha möjlighet att besluta att ettsammanträde skall vara offentligt om fullmäktige har medgett det.ÖvrigtFörfarandet vid kommunala indelningsändringarKommittén har haft i uppgift att se över bestämmelserna i indelningslagen ochvid behov föreslå ändringar som kan underlätta proceduren vidindelningsändringar. Kommittén har även haft i uppgift att överväga behovet av,och formerna för en lagreglerad möjlighet att besluta om extraval med anledningav indelningsändring.Enligt kommitténs bedömning är någon förändring av själva proceduren frånansökan till eventuellt beslut om indelningsändring inte påkallad. Däremot ärdet önskvärt att det tillskapas en möjlighet till extraval, så att en beslutadindelningsändring kan genomföras än vad som är möjligt. Ettsådant extraval bör hållas i samtliga kommuner som berörs avindelningsändringen, och beslutet att hålla val bör fattas av regeringen isamband med beslutet om indelningsändring. De författningsändringar som behövsför att möjliggöra ett sådant extraval rymmer stor komplexitet och bör därförutredas i annat sammanhang.Kommitténs lagförslag (SOU 2001:48)Förslag till lag om ändring i kommunallagen (1991:900)Härigenom föreskrivs i fråga om kommunallagen (1991:900)1dels att 1 kap. 1 §, 3 kap. 7, 10 och 17 §§, 4 kap. 8, 11, 12, 13 och 14 §§, 5kap. 23, 33 och 36 §§ samt 6 kap. 7 § skall ha följande lydelse,dels att det skall införas sju nya paragrafer 3 kap. 19 a §, 4 kap. 12 a och 12b §§, 5 kap. 11 a, 34 a och 65 §§ samt 6 kap. 11 a § av följande lydelse,dels att rubriken närmast före 5 kap. 36 § skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse1 kap.1 §Sverige är indelat i kommuner och landsting.Dessa sköter på den kommunala självstyrelsens grund de angelägenheter som angesi denna lag eller i särskilda föreskrifter.Dessa sköter på den kommunala självstyrelsens och demokratins grund deangelägenheter som anges i denna lag eller i särskilda föreskrifter.3 kap.7 §För beredning av ett visst ärende eller en viss grupp av ärenden som skallavgöras av fullmäktige får fullmäktige inrätta fullmäktigeberedningar.