prop · GP03100 · 2002-04-15 00:00:00 — minskar skatteinkomsterna med vilket till stor del förklaras av det tredje steget av den påbörjade inkomst- skattereformen och andra skattesänkningar som genomförs (se tabell 4.7). De övriga inkomsterna beräknas minska med . Försäljningsinkomsterna beräknas öka med . Därefter antas försäljningsinkomsterna uppgå till . ger en extrautdelning på 2001 och 2002 vilket gör att nivån på övriga inkomster minskar . Tabell 4.9 Statsbudgetens inkomster Differens mot budgetproposition 2002 (miljarder kronor) -1,4 -1,3 -0,7 -1,4 -2,0 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1 Denna kvot skall inte förväxlas med skattekvoten för hela offentliga sektorn. I förhållande till BNP minskar skatte- inkomsterna för att sedan ligga kvar på en relativt nivå. Skattesänkningar motsvarar av BNP. Jämfört med beräkningen i budgetpropositionen har statsbudgetens totala inkomster reviderats upp något , medan inkomsterna har reviderats ned något 2003 och 2004. En utförlig redovisning av statsbudgetens och den offentliga sektorns inkomster ges i kapitel 5. Statsbudgetens utgifter indelas i 27 utgifts- områden, minskning av anslagsbehållningar3 , myndigheters m.fl. in- och utlåning i Riks- gäldskontoret, kassamässig korrigering (in- klusive överföring från AP-fonden). Tabell 4.10 Statsbudgetens utgifter 20012004 -5,7 -7,9 -0,2 1Inklusive minskning av anslagsbehållningar. 2Avser utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 3Inklusive kassamässig korrigering och finansiell överföring från AP-fonden till . De primära utgifterna på statsbudgeten, dvs. utgifterna exklusive statsskuldsräntor, beräknas öka med . I relation till BNP minskar de primära utgifterna från . Ränteutgifterna minskar med . stabiliseras statsskuldsräntorna på nivån . De totala utgifterna för statsbudgetens samtliga 27 utgiftsområden (summa utgifter) ökar därmed med . 3 Skillnaden mellan förväntade förbrukade medel och anvisade medel återspeglas i det budgeterade beloppet för minskning av anslagsbehåll- ningar. relation till BNP beräknas de totala utgifterna minska från 2004. På statsbudgetens utgiftssida redovisas även myndigheters m.fl. in- och utlåning i och överföring från AP- fonden. Under dessa poster redovisas bl.a. CSN:s nettoutlåning till studerande samt de extraordinära effekter på statsbudgeten som sammanhänger med infasningen av det reformerade ålderspensionssystemet. I tabell 4.11 redovisas utfallet och de beräknade utgifterna för 20022004. Ålders- pensionssystemets utgifter beräknas öka med ca 2004. Tillsammans med ökningen av stats- budgetens primära utgifter på uppgår den beräknade ökningen av de takbegränsade utgifterna till , vilket motsvarar en årlig genomsnittlig ökning på . Utgiftsprognoserna tar hänsyn till budgeteffekter av de i avsnitt 4.3 redovisade utgiftsreformerna och utgifts- minskningarna samt effekter av de makro- ekonomiska förutsättningar som redovisas i avsnitt 4.2. Tabell 4.11 Utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten 20012004 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1Inklusive beräknad förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. 2För åren 20012004 är utgiftstaket fastställt av . Dessutom förutsätter beräkningen att åtgärder presenteras i budgetpropositionen som förmår bryta den hittillsvarande kraftiga ök- ningen av antalet sjukskrivna. De takbegränsade utgifterna beräknas 2002 bli ca högre än 2001. Större delen av denna ökning förklaras av utgifts- reformer inom vård, skola och omsorg som träder i kraft . Eftersom de takbegränsade utgifterna ökar något mer än utgiftstaket mellan 2001 och 2002 beräknas budgeteringsmarginalen bli mindre än den marginal på ca som erhölls 2001. Utgifterna under taket beräknas öka med 2003 och med 2004. Utgiftstaket höjs med och med . Eftersom utgifterna ökar nästan lika snabbt som utgiftstaket 20032004 beräknas budgeteringsmarginalen bli liten även , vilket föranleder regeringen att noga följa utgiftsutvecklingen. I tabell 4.12 redovisas en uppskattning av de huvudsakliga faktorerna bakom utgiftsutveck- lingen . Pris- och löneomräkning av berörda anslag höjer anslagen med . Makroekonomiska effekter på statsbudgetens utgifter såsom högre prisbasbelopp, högre timlön och högre brutto- nationalinkomst (BNI) förklarar ca av ökningen av utgifterna på stats- budgeten . Beslutade och aviserade reformer höjer utgifterna med (de enskilda reformernas budgeteffekter redovisas i tabell 4.7, avsnitt 4.3). Besparingar inom bl.a. totalförsvaret och ut- fasning av olika tidsbegränsade program innebär en utgiftsminskning på . Utgifterna har också förändrats mellan åren till följd av de förändringar som föranlett tekniska justeringar av utgiftstaken 20032004. De förändringar som redovisas i tabell 4.12 har tidigare beslutats av . I denna proposition föreslås inga ytterligare tekniska justeringar av utgiftstaken. Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten ökar med ca . Över- föringen av bosättningsbaserade folkpensioner från ålderspensionssystemet till statsbudgeten uppgår till ca 2003. Justerat för denna överföring uppgår ökningen till . Denna utgiftsökning kan till största delen förklaras av indexeringen av pensionerna och till resterande del av tillväxten i pensionärernas genomsnittliga ATP-poäng. övergår indexeringen successivt från att pensio- nerna räknas upp med prisutvecklingen till att de följsamhetsindexeras. Följsamhetsindexeringen innebär att pensionerna följer den genomsnitt- liga inkomstutvecklingen i samhället med avdrag för en norm om . Tabell 4.12 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år Förändring av takbegränsade utgifter Pris- och löneomräkning (PLO) Effekter av övriga makroekonomiska förutsättningar på statsbudgetens utgifter Finansiering/utfasning av tidsbegränsade program Förändringar som motiverat tekniska justeringar av utgiftstaket Övrigt (volymer, förändring av förbrukning av anslagsbehållningar m.m.) Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid exakt. 4.4.4Statsbudgetens saldo, statens finansiella sparande och statsskulden Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall statsbudgeten omfatta alla inkomster och ut- gifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Statsbudgeten visade ett överskott på 2001. beräknas stats- budgetens saldo uppgå till . Reformer som aviserats med ikraftträdande 20032004, tillsammans med lägre positiva engångseffekter, minskar statsbudgetens saldo 2003 och 2004. Enligt konsekvensberäkningen, dvs. vid oförändrad politik, beräknas stats- budgeten uppvisa ett underskott på 13 respektive . Det pensionsavtal som parterna slöt på det statliga avtalsområdet kommer att få statsfinansiella effekter. Avtalet har från sida därför slutits med för- behåll om regeringens godkännande. Initialt kommer statsbudgetens saldo att försvagas men förväntas förändringarna vara saldo- neutrala. Regeringen avser att återkomma till i höstens budgetproposition och då föreslå att fatta erforderliga beslut så att avtalet kan träda i kraft . Beräkningar av de statsfinansiella effekterna kommer då också att redovisas. I konsekvensberäkningarna har avtalet inte beaktats. För att statsbudgetens saldo skall överens- stämma med statens lånebehov redovisas nettoutlåning och en kassa- mässig korrigering på statsbudgeten. () nettoutlåning utgörs av förändringen av kontorets ut- och inlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. De största delposterna utgörs av förändringar av myndigheternas räntekontobehållningar, in- och utbetalningar av premiepensionsmedel, samt Centrala () netto- upplåning för finansiering av studielån. har medel för premiepensionen tillfälligt placerats i RGK. beräknas de årliga inbetalningarna till . Inbetalningarna inklusive ränta överförs till () med fördröjning. Utbetalningen avsåg dock premiepensionsmedel för åren 19951998. beräknas utbetalningar av premiepensionsmedel uppgå till ungefär samma nivå som de årliga in- betalningarna. RGK:s nettoutlåning till CSN beräknas uppgå till . En stor tillfällig utlåning på skedde då staten via köpte . betalade tillbaka lånet vilket förstärker budgetsaldot innevarande år. Finansiering av kommande infrastruktur- satsningar kommer att innebära en ökad utlåning till framför allt , och . Kassamässig korrigering och överföring från AP- fonden En kassamässig korrigering kan dels uppstå om betalningen respektive anslagsavräkningen sker olika budgetår, dels kan det förekomma transaktioner över statsverkets checkräkning som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar eller vice versa. Ett exempel på det senare är överföringarna från AP-fonden. Pensionsreformen innebär att statsfinanserna försvagas med ca . För att delvis motverka denna försvagning över- fördes från AP- fonden till statsbudgeten . Tabell 4.13 Statsbudgetens saldo och statsskulden -2,8 -17,9 In-/utlåning från myndigheter (räntekonto) 3 -3,0 -5,4 -1,3 Inbetalning av premiepensionsmedel inkl. ränta -13,7 -26,1 -24,9 -20,3 -22,8 -24,0 -24,7 -12,0 -0,4 -3,2 Övrigt, netto 5 -2,0 -9,9 -44,1 -35,4 -34,4 -8,7 -13,7 -3,9 -45,0 -45,0 -46,3 -8,7 -13,7 -3,9 -13,2 -11,3 -85,0 -16,3 -3,1 Eliminerig av statliga myndigheters innehav av statspapper 7 -74,8 -92,3 -123,5 -29,1 -4,3 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1Inklusive minskning av anslagsbehållningar. 2Avser hela utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 3Normalt görs inga prognoser på in/utlåning från myndigheter (räntekonto) här redovisas endast utfallet. 4Behållningen på EU-konto minskade 2001 tillföljd av den av beslutade tidigareläggningen av arealersättningen. 5Varav individuellt kompetenssparande -1,35 mdkr 2000 och -1,15 mdkr 2001 och 2002. 6Utgörs normalt av orealiserade värdeförändringar på valutaskulden. var skulddispositionerna osedvanligt stora. Statsskulden skrevs ner till följd av AP- fondsöverföringen och extraordinära utdelning till de delar som dessa bestod av statspapper. Skulden skrevs ner med obligationernas nominella belopp (68,8 resp. 18,6 mdkr). kommer nya obligationer att emitteras till följd av att vissa statliga myndigheter ges möjligheten att placera i statspapper som komplement till nuvarande inlåning i . Då ett skuldslag byts mot ett annat sker ingen kassamässig transaktion och lånebehovet påverkas således inte. 7Posten eliminering av statliga myndigheters innehav av statspapper beräknas öka kraftigt till följd av att vissa myndigheter ges möjlighet att aktivt placera i statspapper. 8Utgörs av skulddispositioner minus budgetsaldot minus förändringen av elimineringsposten. ägde ytterligare en överföring rum bestående av stats- och bostadsobligationer till ett marknadsvärde av . Effekten på statsbudgetens saldo av över- föringen 2001 var dock endast . Förklaringen är att den del av över- föringen som utgjordes av statsobligationer skrevs av direkt mot statsskulden med obligationernas nominella värde (). Därigenom påverkar inte överföringen av statsobligationerna lånebehovet mer än indirekt via de lägre ränteutgifter som följer av den lägre statsskulden. Den del av överföringen som utgjordes av bostadsobligationer kommer att påverka låne- behovet under hela beräkningsperioden, dels genom att de olika obligationslånen genererar ränteavkastning, dels genom att obligationerna förfaller till betalning vid olika tillfällen. Av tabell 4.13 och 4.14 framgår att budgetsaldot förstärks med 2002, 2003 och 2004 till följd av överföringen av bostads- obligationer. Till skillnad från statsbudgetens saldo påverkades statens finansiella sparande fullt ut av hela överföringen på 2001. Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande uppvisar därför en stor diskrepans 2001. Enligt pensionsöverens- kommelsen skall det slutliga överföringsbeloppet fastställas vid en kontrollstation 2004 och den slutliga överföringen äga rum 2005. Ytterligare en stor kassamässig korrigering uppstod 2001 till följd av extra- ordinära utdelning som bestod av statspapper till ett marknadsvärde av och likvida medel till ett värde av . Statsbudgetens inkomstsida avräknades med . Då budgetsaldot per definition enbart skall påverkas av kassaflöden uppkommer en kassamässig korrigering på . Statsbudgetens saldo justerat för större engångseffekter Av tabell 4.14 framgår att det för större extra- ordinära inkomster och utgifter justerade budgetsaldot i stort sett uppvisade balans. och åren framöver väntas det justerade budgetsaldot bli negativt. Det betyder att utan extraordinära tillskott i form av inkomster från företagsförsäljningar, extraordinära utdelningar och överföringar från AP-fonden skulle statsbudgeten uppvisa ett underskott och underskotten skulle bli större. Större engångs- effekter som påverkar statsbudgetens saldo uppgår samman- taget till . Tabell 4.14 Statsbudgetens saldo samt justering för större engångseffekter 1Beloppet 2000 inkluderar aktieutdelning och inbetalning av reavinstskatt från försäljning av & samt aktieförsäljning av och . 2Överföringen 2001 bestod av stats- och bostadsobligationer till ett marknadsvärde om 155 mdkr. Statsobligationerna skrevs av mot statsskulden (68,8 mdkr, nominellt värde). Bostadsobligationerna påverkar däremot lånebehovet , vilket framgår av tabellen. återstår 1,9 mdkr i bostadsobligationer som förfaller . 3Riksbankens extraordinära utdelning på 20 mdkr påverkade enbart saldot med 0,4 mdkr, resterande del reducerar statsskulden och ränteutgifterna. Med undantag för effekten avseende försäkringsbolaget (f.d. SPP) utdelade överskottsmedel påverkar inte engångseffekterna överskotten i de offentliga finanserna och därmed inte heller möjligheterna att uppnå det målsatta överskottet. Med undantag för tidigare- läggningen av arealersättningen påverkas inte heller de takbegränsade utgifterna av dessa engångseffekter. Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande Statsbudgetens saldo omfattar alla transaktioner som påverkar statens lånebehov. Det finansiella sparandet definieras till skillnad från stats- budgetens saldo av ett internationellt regelverk för nationalräkenskaper och utgörs av nettot av transaktioner som påverkar en sektors finansiella förmögenhet. Den principiella skillnaden för svenska förhållanden mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande är att stats- budgetens saldo endast avspeglar lånebehovet, medan det finansiella sparandet tar hänsyn till förändringar av både finansiella tillgångar och skulder. Det innebär att förändringar av stats- budgetens saldo inte nödvändigtvis leder till en motsvarande förändring av statens finansiella sparande. Ett exempel på en transaktion som påverkar statsbudgetens saldo, men inte statens finansiella sparande, är försäljning av statligt aktieinnehav. Försäljning av statligt aktieinnehav förbättrar statsbudgetens saldo, medan statens finansiella sparande förblir oförändrat eftersom statens förmögenhet inte förändras av att en tillgång (värdepapper) byts mot en annan tillgång (likvida medel). I tabell 4.15 redovisas de viktigaste skillnaderna mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande. Den stora skillnaden beror på att överföringen från AP-fonden ökar statens finansiella sparande med , medan statsbudgetens saldo endast förbättras med . En mer permanent skillnad mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande utgörs av den årliga nettoutlåning som förmedlar till studerande via CSN. Denna utlåning belastar statsbudgetens saldo med ca medan statens finansiella sparande inte påverkas eftersom varje nytt lån motsvarar en lika stor fordran. Ytterligare en post som påverkar statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande olika, är räntor på statsskulden. De kassamässiga stats- skuldsräntorna påverkar statsbudgetens saldo medan de kostnadsmässiga statsskuldsräntorna påverkar statens finansiella sparande. Tabell 4.15 Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande -0,6 -0,7 -0,7 Differens mot BP 2002 Av tabell 4.15 framgår att statens finansiella sparande förväntas uppvisa ett underskott på . Överskottet i de offentliga finanserna uppkommer i stället främst i ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten (se tabell 4.17). Detta är en konsekvens av att ålders- pensionsreformen omfördelar det offentliga sparandet från staten till ålderspensionssystemet. Det finansiella sparandet i kommunsektorn kommer sannolikt att vara nära noll (se tabell 4.16). Statsskulden uppkommer genom statens upp- låning för att täcka underskott i den löpande verksamheten eller för att finansiera investeringar och kreditgivning. Statsskuldens utveckling bestäms framför allt av stats- budgetens saldo. Skulden påverkas emellertid också av valutakursförändringar eftersom av skulden är upptagen i utländsk valuta.4 Denna del av skulden värderas till aktuella valutakurser. Även andra faktorer som inte påverkar lånebehovet kan påverka stats- skulden. Aktuella exempel på detta redovisas i tabell 4.14. extraordinära utdelning liksom överföringen från AP-fonden minskade skulden med sammanlagt utan att påverka låne- behovet. beräknas vissa statliga myndigheters rätt att få placera sina tillgångar i statspapper öka den okonsoliderade statsskulden med . Denna förändring får emellertid ingen effekt på den redovisade statsskulden eftersom statliga myndigheters innehav av statspapper elimineras i redovisningen. Som framgår av diagram 4.2 har statsskulden under framför allt ökat under två olika längre sammanhängande perioder. Den första perioden varade då statsskulden ökade från ca 100 till . Den andra perioden av kraftig statsskuldökning varade då statsskulden steg från ca 600 till eller från av BNP till av BNP. stabiliserades skuldkvoten på en nivå kring av BNP. har skuldkvoten reducerats markant framför allt som en följd av den goda tillväxten i svensk ekonomi . Andra bidragande faktorer är statsbudgetens saldo, som uppvisat kontinuerliga överskott alltsedan 1998, och fjolårets överföring av statspapper som kraftigt reducerade statsskulden. 4 Om skuldskötselåtgärder (olika derivatinstrument och swappar) Skuldskötselåtgärder ingår inte i statsskuldsbegreppet. Diagram 4.3 Statsskulden i miljarder kronor och som andel av BNP Statsskuld (mdkr) Som andel av BNP beräknas skulden fort- löpande minska från /2002 till vid slutet av beräkningsperioden. Enligt kommunallagen omfattas kommuner och landsting av ett balanskrav. Om kostnaderna överstiger intäkterna skall underskottet regleras . Bedömningen av den kommunala sektorns finanser har gjorts med beaktande av balanskravet. Kalkylerna bygger på oförändrade skattesatser fr.o.m. . Tillfälligt höga inkomstökningar 2000 och 2001 har gjort det möjligt för kommuner och landsting att öka konsumtionsutgifterna i en takt som inte bedöms vara långsiktigt hållbar. Även väntas inkomsterna stiga relativt snabbt. Kommuner och landsting antas dock anpassa sin konsumtionsutveckling till en långsiktigt hållbar nivå, vilket leder till ett tillfälligt högt sparande i sektorn som helhet innevarande år. Konsum- tionen väntas stiga i fasta priser. Vårdhögskolorna byter 2002 huvudman från landstingskommunal till statlig sektor. Den underliggande utvecklingen av konsumtion är . väntas konsumtionen stiga med . Sektorn som helhet beräknas uppfylla balanskravet samtliga prognosår. Tabell 4.16 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor, löpande priser Skatter och statsbidrag, 1Statsbidrag redovisas netto efter avdrag för kommunernas och landstingens avgifter till det kommunala momssystemet. 2Årlig procentuell förändring av konsumtionsutgifter i fasta priser. byter vårdhögskolorna huvudman från landstingskommunal till statlig sektor vilket påverkar konsumtionsutvecklingen i dessa sektorer. Den underliggande ökningen av konsumtion är . Källor: och . Ålderspensionssystemet består av en fördelningsdel och en premiepensionsdel. Fördelningsdelen finansieras genom AP- fonderna, som fungerar som buffertfonder i det nya systemet. Vid sidan av AP-fonderna sker en förmögenhetsuppbyggnad inom premie- pensionssystemet. De medel som avsätts motsvarar intjänad premiepensionsrätt och placeras först i () och därefter hos den fondförvaltare som den enskilde själv väljer. Genom att den statliga myndigheten () formellt är ägare av fondandelarna inräknas sparandet i premiepensionssystemet i den offentliga sektorn. Under den tillfälliga förvaltningen i RGK ingår avsättningarna till premiepensionssystemet i statens sparande och reducerar därmed statsskulden. Medel motsvarande premiepensionsrätten överförs till PPM andra året efter inkomståret. Det sparande som sker inom premiepensionssystemet mot- svaras således av ett minskat sparande i staten. Den finansiella infasningen av det reformerade ålderspensionssystemet reducerade AP-fond- ernas finansiella sparande med 2001 till följd av överföringar till staten. Överföringar har tidigare skett med . Enligt pensionsöverenskommelsen kommer ett slutligt överföringsbelopp att bestämmas vid en kontrollstation 2004. När effekten av de hittills- varande överföringarna är över beräknas sparandet i pensionssystemet, dvs. AP-fonderna och premiepensionssystemet, uppgå till av BNP 2002. stiger sparandet till av BNP till följd av att staten övertar pensionsutgifter på . Mer än hela målet på ett överskott om av BNP för de samlade offentliga finanserna kommer således att ligga i pensionssystemet och användas för att bygga upp pensionsfonderna. Jämfört med budgetpropositionen beräknas nu sparandet bli något lägre . Det beror dels på något lägre avgiftsinkomster, dels på lägre inkomster av räntor och utdelningar. AP-fondernas oväntat snabba byte från statsobligationer till aktier sänker direktavkastningen. Värdeför- ändringar påverkar inte det finansiella sparandet. Räntor, utdelningar m.m. -4,7 1 Med AP-fonderna avses fördelningsdelen av ålderspensionssystemet. 4.7Den offentliga sektorns finanser uppgick, enligt nationalräkenskapernas redovisning, den offentliga sektorns finansiella sparande till eller av BNP. Det höga sparandet beror delvis på periodiseringar och tillfälligt höga skatteinkomster, som förstärkte det redovisade sparandet med . Periodiseringseffekten uppkommer huvud- sakligen till följd av variationer i bolagsvinster och reavinster. Skatten på dessa redovisas i nationalräkenskaperna med eftersläpning. Den exceptionellt höga nivån av skatt på bolags- vinster och reavinster redovisas således 2001. Justerat för skatteperiodiseringen uppgick sparandet till eller av BNP. Sparandet med periodiserade skatter avspeglar bättre den underliggande utvecklingen av de offentliga finanserna och ligger i linje med vad man kan vänta sig som resultat av den ekonomiska utvecklingen i kombination med skattesänkningar och andra reformer. Tabell 4.18 Den offentliga sektorns finansiella sparande Korrigering för skatteperiodisering, miljarder kronor Skatteinkomsterna som andel av BNP minskar kraftigt . Det beror delvis på skatte- sänkningarna men framförallt på den stora periodiseringseffekten 2001. Utgifterna som andel av BNP är i det närmaste oförändrade. Det finansiella sparandet beräknas uppgå till eller av BNP. Det redovisade sparandet sjunker med . Med beaktande av skatteperiodiseringen minskar sparandet med . Denna underliggande nedgång motsvaras huvud- sakligen av skattesänkningar. sjunker både inkomster och utgifter som andel av BNP, trots att en omläggning till beskattade garantipensioner medför att både skatter och utgifter stiger av BNP. Det finansiella sparandet beräknas uppgå till av BNP. fortsätter ned- gången av inkomster och utgifter som andel av BNP. Den offentliga sektorns skatteinkomster väntas motsvara av BNP. Inkluderas den del av mervärdesskatten och tullarna som betalas till EU blir skattekvoten av BNP (se kapitel 5). Det finansiella sparandet beräknas till av BNP. Tabell 4.19 Den offentliga sektorns finanser Skatter och avgifter 1 -0,2 -2,1 -4,5 -6,3 1 Exkluderat skatt till EU. Överskotten i den offentliga sektorn medför en stadig förbättring av den finansiella ställningen.