prop · GP03158 · 2002-03-19 00:00:00 — En ökad medvetenhet om säkerhetsproblemen är enligt regeringens me- ning en av förutsättningarna för att på ett fruktbart sätt kunna eller påbör- ja hantera informationssäkerhetsproblemen i samhället. Ett första steg för att undersöka informationsbehovet har vidtagits genom att Post- och tele- styrelsen på regeringens uppdrag har presenterat rapporten till Internetanvändare: förutsättningar att informera om tillits- och till- gänglighetsfrågor. I rapporten kartläggs informationsbehoven för vissa grupper, såsom hushåll, små och medelstora företag och organisationer. Rapporten bereds i . Enligt ett rege- ringsbeslut bedriver Verket för näringslivsutveckling () inom ramen för programmet IT.SME.se ett antal projekt för att höja IT-kompetensen i små och medelstora företag. Flera av dessa pro- jekt har även säkerhetsfrågor som särskilt inslag, t.ex. Infosäk SME som drivs av Länsteknikcentrum i . I projektbeskrivningen anges säkerhetsfrågorna och IT som det största hindret för den fortsatta utveck- lingen för små och medelstora företag. Förutom de projekt som bedrivs inom ramen för IT.SME.se finns det enligt regeringen ett behov av att fokusera på ett utbyte av goda rutiner för hantering av informationssäkerhet i små och medelstora företag. Re- geringen avser att avsätta medel till en särskild fond som skall förvaltas av . Avsikten är att dela ut medel till lämpliga organisationer för projekt som syftar till att utbyta information om goda rutiner för hanter- ing av informationssäkerhetsfrågor i små och medelstora företag. Främja betydelsen av säkerhetsfrågor som en del av datautbildningen En annan viktig sak som kan bidra till att öka medvetenheten om säker- hetsfrågorna samt öka kompetensen inom informationssäkerhetsområdet i svenska företag och myndigheter är att dessa faktorer lyfts fram i ut- bildningssammanhang. Informationssäkerhet ingår som delmoment i de flesta IT-utbildningar på högskolenivå i . Det har visat sig att det i inte råder någon brist på informationssäkerhetsutbildad personal, utan att det som saknas är personer som också har praktisk erfa- renhet. För att lyfta fram betydelsen av informationssäkerhetsfrågor även på de grundläggande utbildningsnivåerna pågår ett antal projekt som rege- ringen och olika myndigheter är inblandade i. Regeringen följer dessa frågor främst genom ett av European Schoolnets projekt, Dot.safe, vilket finansieras av Europeiska kommissionen under dess Internet Action Plan. Regeringen har beslutat om en översyn av uppgifterna för delegationen för en särskild satsning på IT i skolan, Itis. Översynen bedrivs i en ar- betsgrupp som bl.a. skall undersöka om informationssäkerhetsfrågorna kan ges en ökad tyngdpunkt när det gäller kompetensutvecklingsinsatser inom IT-området i skolan. Vidta åtgärder för effektiva och interoperabla säkerhetslösningar i e- förvaltningen Att göra statsförvaltningen till en förebild när det gäller användningen av elektronisk kommunikation är en målsättning som regeringen formulera- de redan i IT-propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86). För statsförvaltningen är det ofta av stor vikt att säkert kunna identifiera vem man kommunicerar med. Regeringen anser därför att användningen av elektroniska signaturer utgör ett viktigt inslag i det som i EU:s resolution kallas e-förvaltningen. För att underlätta ett ge- nomförande på bred front av elektroniska signaturlösningar i statsför- valtningen fick regeringens uppdrag att i ett inledningsskede ha ett sammanhållande ansvar för administratio- nen av certifikat för elektronisk identifiering och elektroniska signaturer inom statsförvaltningen. Inom ramen för detta uppdrag har myndigheten tillsammans med , och Statskontoret tagit fram allmänna riktlinjer för myndigheternas an- vändning av elektroniska signaturer och certifikattjänster m.m. i system för öppna och privata nycklar på myndighetsområdet. Certifikattjänster kan avropas genom ramavtal som Statskontoret tecknat med ett antal leverantörer. Specifikationerna i Statskontorets upphand- ling är baserade på ett antal internationella standarder. Upphandlingen tillsammans med riktlinjerna kommer att göra det möjligt för myndighe- terna att online erbjuda offentliga tjänster som kräver säker identitetskon- troll. För att ytterligare underlätta för den offentliga sektorn att använda elektronisk kommunikation och elektroniska signaturer har regeringen beslutat att en samlad översyn av formkrav i lagar och förordningar skall göras. Syftet med översynen är att onödiga formkrav i lagstiftningen som förhindrar användningen av elektroniska medel skall tas bort. Översynen skall hanteras av en särskilt tillsatt arbetsgrupp. Resultatet av översynen skall redovisas till regeringen . Elektroniska och biometriska identifieringssystem I en av EU:s resolutioner sägs att medlemsstaterna om de väljer att införa elektroniska och biometriska identifikationssystem bör samarbeta med varandra vad gäller teknisk utveckling och interoperabilitetsfrågor. Re- geringen avser att återkomma till detta när detta kan bli aktuellt i . Beredskap mot nukleära, biologiska och ke- miska risker och hot, NBC Regeringens bedömning: Det är angeläget att samhället stärker för- mågan att möta nukleära, biologiska och kemiska (NBC) risker och En förbättrad samordning och samverkan mellan berörda myn- digheter samt genomförande av särskilda utbildnings- och övningsin- satser är viktiga förutsättningar för att uppnå och säkerställa en till- Operativt ansvariga instanser bör ha möjlighet till säker och snabb tillgång till experter inom NBC-området. Det arbete som påbörjats för att förbättra expertberedskapen bör påskyndas. bör aktivt bidra till bättre internationell samordning av arbe- tet med att möta NBC-hot liksom effektivare samutnyttjande av natio- nella resurser vid gemensamma insatser, såväl inom som utom EU. Skälen för regeringens bedömning: Beredskapen inom NBC- området omfattar den verksamhet som krävs för att förhindra, begränsa och hantera effekter på samhället inför hot om eller vid spridning av far- liga nukleära, biologiska eller kemiska ämnen eller stridsmedel. skapen omfattar också förebyggande insatser och de vårdinsatser som kan krävas liksom de åtgärder som kan behövas för sanering. I proposition Fortsatt förnyelse av totalförsvaret uttalade regeringen att en ökad ambition inom NBC-området är angelägen. nen föreslog regeringen ökade satsningar för att förbättra ansvariga myndigheters förmåga att samordnat hantera NBC- Regeringen angav också att den av regeringen tillsatta arbets- gruppen AgNBC bör fortsätta att utveckla och verka för att förbättra be- redskapen mot NBC-händelser. Terroristattackerna mot visar att mål- medvetna, ideologiskt sammanhållna och välmotiverade organisationer kan planera och utföra terroraktioner som kan få stora konsekvenser. efterföljande spridningen av mjältbrandssporer via postförsändelser samt det stora antal mjältbrandshot i form av brev innehållande pulver med misstänkt mjältbrand har påtagligt ökat medvetenheten i många länder om riskerna för nukleära, biologiska och kemiska hot. En följd av detta är att åtgärderna för att höja samhällets beredskap mot sådana hot och risker har påskyndats och givits en högre ambition. de särskilda åtgärder som vidtagits i bör fullföljas. till förbättrat skydd och samordning liksom det utökade samarbetet vad gäller riskvärdering, beredskap och skydd mot NBC-terrorism, som in- letts inom EU och de nordiska länderna bör enligt regeringen också fort- Terroristbekämpning är i en polisiär uppgift. na mot indikerar att en framgångsrik be- kämpning av terrorism inte kan genomföras utan en effektiv mellanstatlig samordning och samverkan. De ansträngningar som inletts med att för- bättra internationell samordning av polis- och annan underrättelseverk- samhet, beredskap samt skydd inom NBC-terroristområdet bör därför Det är också viktigt att kunna använda sig av resurser och kompetens inom totalförsvaret. Konsekvenserna av NBC-terrorism eller avsiktlig utspridning av NBC- ämnen av enskilda eller kriminella kan vara av en art och ha en sådan omfattning att de har direkt betydelse för landets säkerhet eller utgör en stor fara för befolkningen. Bekämpning av NBC-terrorism och liknande NBC-insatser förutsätter därför samordning och väl övad samverkan mellan berörda myndigheter och instanser. I än högre grad gäller detta förberedelser som syftar till en god förvarning, NBC-beredskap (inklusi- ve skyddsåtgärder) och effektiv hantering av inträffade NBC-händelser, oberoende av huruvida dessa kan karakteriseras som utslag av terrorism eller inte. En analys och bedömning av hot och risker i terroristsammanhang måste innefatta såväl en teknisk som en politisk-social bedömning av tänkbara aktörers drivkrafter och eventuella återhållande faktorer. En sådan analys leder först och främst till slutsatsen att risken för insats med kärnvapen, på tekniska grunder, kan bedömas som mindre sannolik. Där- emot föreligger betydande tekniska möjligheter beträffande biologiska och kemiska substanser liksom för radioaktiva substanser. Särskilt finns risk för att produktionsanläggningar, lager eller transporter av allmänfar- liga kemiska substanser utsätts för avsiktlig skadegörelse, vilket i vissa fall kan åstadkommas med begränsade insatser. I politiskt-socialt avseende är slutsatsen att de återhållande krafterna för att genomföra NBC-attacker i större skala i många fall är starka, och att riskerna dessutom förefaller lägre för än för sådana i interna- tionell säkerhetspolitik dominerande stater som och . Konsekvenserna, om ett hot skulle uttalas eller en insats genomföras, kan emellertid bli svåröverskådliga och i värsta fall mycket omfattande. Samhället bör därför upprätthålla en systematisk beredskap främst mot biologiska, kemiska och radiologiska risker. Ett samlat perspektiv måste innefatta alla tre komponenter. Regeringen tillsatte en arbetsgrupp, AgNBC, med upp- gift att initiera och bedriva samverkan inom NBC-området mellan berör- da myndigheter. Arbetsgruppen, som har en bred representation från de- partement och myndigheter, har lämnat två delrapporter, och . I den första rapporten redovisades konkreta förslag till förbättrad expertberedskap medan i den andra gavs en samlad bedömning av NBC-risker och NBC-hot. Arbetsgruppen kon- staterade bl.a. att det inom flera delområden saknas en organiserad ex- pertberedskap till stöd för de operativt ansvariga instanserna och att det inte heller inom alla områden finns en tillräcklig utbildnings- och öv- ningsverksamhet med syfte att göra aktuella experter förtrogna med att verka i en operativ miljö. Arbetsgruppen konstaterade i sin första delrapport att en förbättring av expertfunktionernas beredskap, med en angränsande ut- bildnings- och övningsverksamhet, är den enskilda åtgärd som snabbast och till lägst kostnad leder till förbättrad allmän beredskap mot NBC- händelser. Den utbildning av experter i stabstjänstgöring som 2001 igångsatts i Statens räddningsverks regi bör utgöra ett första steg i en mer systematiskt upplagd utbildnings- och övningsverksamhet. Arbetsgruppen har vidare, som en av flera erfarenheter av hanteringen av mjältbrandshoten , kunnat konstatera att det finns ett stort allmänt behov av utbildning och information inom NBC-området. Rege- ringen anser att arbetet med att ta fram sådan utbildning samt att genom- föra övningar med NBC-moment är en viktig del för att höja samhällets samlade NBC-förmåga. Regeringen bedömer att mjältbrandshoten i efter terrorattackerna mot kunde hanteras på ett tillfredsställande sätt. Erfarenheterna visar på vikten av att det finns tillgängliga resurser och utarbetade rutiner för att på ett säkert sätt kunna ta hand om, trans- portera och analysera okända prover. Detta kräver god myndighetssam- verkan. Det bör också övervägas om olika laboratorier kan ingå i någon form av organiserat nätverk så att kapacitet och kompetens kan användas effektivt. Det bör vidare övervägas hur landstingen skall kunna ges ut- ökade analysmöjligheter. I sitt arbete har AgNBC noterat brister i den svenska strålskyddsbered- skapen, framför allt vad gäller avancerad mät- och analysutrustning för joniserande strålning och radioaktiva ämnen. Härtill kommer att återväx- ten av experter med relevanta kunskaper är mycket låg, eftersom forskar- utbildning inte längre bedrivs inom området strålskyddsberedskap. Re- geringen anser liksom arbetsgruppen att särskilda åtgärder bör övervägas för att återställa mät- och analysförmågan till en tillfredsställande nivå. har påbörjat arbetet med att förbättra den medicinska beredskapen genom att inrätta medicinska expertgrupper för NBC- områden med experter från flera myndigheter samt tillskapa ett särskilt kunskapcentrum. Lagringen av medicinska preparat som antibiotika och vacciner kommer också att ses över. Informationsmaterial har utarbetats och utbildning om bioterrorism genomförs för vårdsektorn. Försvarsmaktens arbete med att bygga upp en enhet för NBC-skydd, be- nämnd NBC-kompani 04 pågår. Enheten skall vara färdigutvecklad . Kompaniet skall ha förmåga att indikera och identifiera NBC- stridsmedel, sanera, desarmera laddningar med biologiska och kemiska stridsmedel samt omhänderta NBC-skadade. Vid den fortsatta utveck- lingen av denna insatsstyrka bör internationella erfarenheter av utveck- lingen av liknande enheter tillvaratas. Kompaniet har stort behov av ex- pertstöd och tillgång till laboratoriekapacitet. Mot bakgrund av händel- serna har frågan om att påskynda upprättandet av NBC-kompaniet väckts. Försvarsmakten har redovisat att förutsättningar för att tidigarelägga utvecklingen av NBC-kompaniet bedöms vara mycket begränsade. Vissa delar av kompaniet skulle kunna tidigareläg- gas, men detta bedöms av Försvarsmakten inte förbättra den önskade NBC-insatsförmågan i någon högre grad. Försvarsmakten har dock läm- nat förslag på hur NBC-insatsförmågan skulle kunna höjas successivt Prop. 2001/02:158 . Förslaget bygger på utnyttjande av befintlig organisation och kompetens inom Försvarsmakten och Totalförsvarets forskningsin- stitut. Genom ökad utbildning, samordning, tillgång på personal och an- skaffning av materiel bedöms NBC-insatsförmågan kunna ökas . Inom EU har initiativ tagits för att bekämpa NBC-terrorism. Vid europe- iska rådets möte i fick rådet och kommissio- nen i uppdrag att ta fram ett program med målet att förbättra samarbetet mellan medlemsstaterna inom det biologiska och kemiska området. Kommissionen har utarbetat förslag till ett program för skydd mot biolo- gisk och kemisk terrorism, vilket nu diskuteras mellan medlemsstaterna. Vid hälsorådet enades hälsoministrarna om att stärka samarbetet för att bekämpa B- och C-terrorism. Planen omfattar informationsutbyte om tillgängliga experter och kapacitet för olika labo- ratorier samt tillgång på serum, vacciner och antibiotika. Det konstateras också att nätverket för epidemiologisk övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar inom gemenskapen behöver förbättras ytterligare samt att samverkan med behöver stärkas. beslutades att en expertgrupp för forskningsfrågorna skall inrättas. Denna skall inriktas på indikerings- och identifieringsmetoder för biologiska och kemiska ämnen samt skydd och behandling vid insats med sådana ämnen. En inventering skall ske av pågående forskning som medlemsstaterna bedriver samt hur forskningen bättre kan samordnas. Nya behov av forskning och utveckling skall också identifieras. Inom EAPR har och tagit initiativ till bekämpning av terrorism. I det fortsatta arbetet diskuteras svenska initiativ när det gäller NBC-skydd för militär trupp och när det gäller civilbefolkningens skydd mot NBC-terrorism. Koordinering och hjälp från andra länder i händelse av en katastrof kan ske bilateralt, dels genom () dels EU. Beslutet att anlita hjälp utifrån är alltid ett nationellt beslut. Inom FN och inom ramen för kemvapenkonventionen har er- bjudit sig att vid behov kunna ställa upp med Chemical Support Team för den internationella organisationen (hibition of chemical weapons). Denna enhet skall kunna bistå stater som ratificerat konventionen och blivit utsatta för kemiska stridsmedel. Kem- insatsstyrkan är en del av det svenska erbjudandet till kemvapenkonven- tionen artikel 10 som innebär hjälp med experter, utrustning, materiel och personal. Regeringens bedömning: Det finns en bra beredskap i landet för att klara av vanliga epidemiologiska situationer men också tillfälliga toppbelastningar av smittsamma sjukdomar. Behov finns dock av en förbättrad samordning och samverkan mellan berörda myndigheter när det gäller hantering av riktigt stora utbrott av smittsamma sjukdomar hos djur och människor oavsett om utbrottet är en följd av avsiktlig smittspridning med biologiska stridsmedel eller ej. Skälen för regeringens bedömning Hotens och riskernas karaktär vid allvarlig smitta hos människor Med allvarlig smitta avses allvarliga smittsamma sjukdomar hos både människor och djur. Allvarlig smitta hos människor förs normalt in i lan- det av andra människor men även via djur eller livsmedel. I fredstid kan smittan uppkomma i samband med naturliga epidemier, vid massflykt och vid sabotage- eller terrorhandlingar. Människors alltmer omfattande resande, den ökade invandringen och handeln med livsmedel medför att infektionssjukdomar som blossar upp i en del av världen har myck- et större spridningspotential . Nya allvarliga infektionssjuk- domar har uppträtt eller kunnat identifieras. har redan kända sjukdomar återuppstått, uppträtt i nya regioner eller uppträtt på ett för- ändrat sätt. Risken för terrorhandlingar i form av spridning av biologisk smitta har aktualiserats särskilt efter terrorhandlingarna i . För att en allvarlig smitta skall anses utgöra en svår påfrestning på samhället i fred krävs att en sjukdom av särskilt allvarlig karaktär har fått eller kan förväntas få en spridning som medför långtgående samhällskonsekvenser. Spridningen medför långtgående samhällskonse- kvenser om den är så omfattande att den kräver större personella eller materiella resurser än vad som kan mobiliseras inom det normala fredsti- da smittskyddet. Hotens och riskernas karaktär vid allvarlig smitta hos djur De allmänfarliga djursjukdomar som kan spridas genom smitta bland djur eller från djur till människa benämns epizootiska sjukdomar. De epizootiska sjukdomar eller smittämnen som kan spridas naturligt från djur till människa eller från människa till djur benämns zoonoser. Sjuk- domar eller smittämnen kan föras in i landet på många olika sätt beroen- de på vilken sjukdom det är. Så kan t.ex. smitta föras in i landet i sam- band med handel med levande djur eller djurprodukter, via människor eller via livsmedel som förs in privat. Viss smitta kan också vara luftbu- ren eller spridas via vatten eller rent mekanisk med t.ex. fordon, strö- medel eller andra produkter. Stora utbrott av vissa djursjukdomar (som mul- och klövsjukan i Stor- 2001) kan få allvarliga följder i större eller mindre regioner av landet och på en rad olika områden. Som exempel kan nämnas att trans- portrestriktioner kan leda till lokala brister i livsmedel, totalt avspärrad landsbygd och djurskyddsproblem. Massavlivning av djur kan leda till stora avfallsproblem och bl.a. innebära stora insatser för att gräva epizoo- tigravar på drabbade gårdar. Det övergripande ansvaret för att behövliga smittskyddsåtgärder vidtas inom det individinriktade smittskyddet åvilar enligt smittskyddslagen (1988:1472) landstingen och den smittskyddsläkare som skall finnas inom varje landsting. Enligt samma lag åvilar det övergripande ansvaret för att behövliga smittskyddsåtgärder vidtas inom det objektinriktade smittskyddet kommunen. Enligt bestämmelser i bl.a. smittskyddslagen, och livsmedelslagen (1971:511) skall kommunen vidta smittskyddsåtgärder mot djur, livsmedel, vattentäkter, avloppsledningar och andra objekt som sprider eller misstänks sprida smittsamma sjukdo- mar. har tillsynsansvar över smittskyddet i landet och med- delar föreskrifter och allmänna råd till ledning för arbetet i landsting och kommuner. följer och analyserar det epidemiolo- giska läget nationellt och internationellt samt lämnar och andra berörda information om läget och föreslår de åtgärder som läget föranleder. har enligt epizootilagen (1999:657), zoonoslagen (1999:658) och lagen om provtagning på djur (1998:134), det övergri- pande ansvaret för bekämpandet av djursjukdomar. har det övergripande tillsynsansvaret för smitt- skyddsåtgärder på livsmedelsområdet. En utförligare redovisning av ansvarsförhållandena inom de respektive områdena finns i regeringens skrivelse Beredskapen mot svåra påfrest- ningar på samhället i fred (skr. 2001/02:52). Bedömning av beredskapsläget vid allvarlig smitta hos människor Inom har förekomsten av smittsamma sjukdomar hos människor allmänt sett varit tämligen oförändrad och inte heller uppvisade den epidemiologiska situationen några dra- matiska förändringar. I förhållande till många andra länder är läget i Sve- rige gott beträffande flertalet av de allvarliga smittsamma sjukdomarna. Det totala antalet anmälda sjukdomsfall fortsätter dock att öka. är sektorsansvarig myndighet inom hälso- och sjuk- vårdsområdet, i vilket område smittskyddet ingår. på- började en samlad planering av beredskapsinsatserna inom sitt sektorsområde. Arbetet har mynnat ut i för mikrobiologisk beredskap. , , Total- , och Försvarsmakten ingår i centrets styrgrupp. Inom för mikrobiologisk beredskap finns fyra verksamheter. Den första verksamheten utgörs av en specialstyrka vid som har utrustning och kunskaper att vårda patienter med höggradigt smittsamma sjukdomar. ut- vecklas också en beredskap för transport av höggradigt smittsamma pati- enter såväl inom landet som till från utlandet. Den andra verksamheten inom kunskapscentret utgörs av det nya sä- kerhetslaboratoriet vid . Laboratoriet används bl.a. vid diagnostik av smittämnen som kan resultera i mycket hög dödlighet och därmed kräver den högsta säkerhetsnivån (P4). Den tredje verksamheten inom kunskapscentret utgörs av uppbyggna- den av en fältepidemiologisk grupp som snabbt skall kunna utvärdera och bekämpa epidemier av allvarlig smitta nationellt och internationellt. Avsikten är att gruppen snabbt och på begäran av svenska myndigheter, FN samt EU skall kunna sändas till områden med pågående eller fruktade epidemier. Personal från gruppen skall med kort varsel kunna bistå med bedömning och delta vid utredning av epidemiska händelser. Gruppen är kopplad till säkerhetslaboratoriet vid . Den fjärde verksamheten inom kunskapscentret är att i anslutning till bildandet av en fältepidemiologisk grupp påbörja arbetet med att tillska- pa en epidemiologisk databas med uppgifter om ovanliga infektioner och vilka smittämnen som kan utgöra potentiella biologiska stridsmedel. Tanken är att databasen skall ge dels bakgrundsinformation vid riskbe- dömningar inför internationella uppdrag, dels ett underlag vid ställnings- tagande till handläggandet av sjukdomsfall samt ett underlag för hand- lingsplaner för bioterrorincidenter. För att följa den epidemiologiska utvecklingen och kontrollen av smittsamma sjukdomar på internationell nivå deltar både och dessutom i internationella nätverk. Samverkan finns med WHO. Inom EU styrs frågorna om smittsamma sjukdomar genom ett nätverk för epidemiologisk övervakning och kontroll av smitt- samma sjukdomar, i vilket och re- presenterar . Parallellt med det arbete som pågår vid beredskapsmyndigheterna har arbetsgruppen AgNBC i sin rapport från funnit att det svenska samhället har en allmänt hög beredskap, genom de större sjuk- husens infektionskliniker, för vård av enskilda patienter drabbade av all- varliga smittsamma sjukdomar. Däremot beskrivs vårdberedskapen mot sällsynta och farliga smittämnen som inte naturligt förekommer i som i allmänhet väsentligt lägre.