prop · GQ031 · 2002-10-08 00:00:00 — Dessa består främst av förändringar av kommunkontosystemet samt förändringar av skatteregler som föranleder justeringar av det generella statsbidraget till kommunsektorn. Övriga utgifter såsom volymer och förändring av förbrukning av anslagsbehållningar bidrar till att öka utgifterna med . Volymförändringar inom utgifts- område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp minskar utgifterna med ca . Prognosen bygger på att antalet sjukdagar (nettodagar) minskar med , vilket minskar utgifterna med ca jämfört med om antalet sjukdagar skulle ligga kvar nivå. antas antalet sjukdagar minska med ytterligare . Antalet förtids- pensionärer (personer med aktivitets- eller sjukersättning) antas öka med ca 2000 personer 2003. En ökning av utgiften för avgiften till den europeiska gemenskapen bidrar till att posten övriga förklaringsfaktorer ökar med ca 2003, medan tidigareläggning av utgiften för arealersättning till 2002 minskar övrigtposten med . Överföringen av bosättningsbaserade folk- pensioner från ålderspensionssystemet till stats- budgeten ökar övrigtposten med ca . Utgifter för areal- ersättningen ökar övrigtposten med . Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten ökar med ca . Överföringen av bo- sättningsbaserade folkpensioner från ålders- pensionssystemet till statsbudgeten uppgår till ca 2003. Justerat för denna över- föring uppgår den underliggande ökningen till . Denna utgiftsökning kan till största delen förklaras av indexeringen av pensionerna och till resterande del av att pensionärernas genomsnittliga ATP- poäng ökar. övergår index- eringen successivt från att pensionerna räknas upp med prisutvecklingen till att de följsamhets- indexeras. Följsamhetsindexeringen innebär att pensionerna följer den genomsnittliga inkomst- utvecklingen i samhället reducerat med 1,6 4.4.4Statsbudgetens saldo, statens finansiella sparande och statsskulden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning. Beräkningen av myndigheters m.fl. in- och ut- låning i enligt tabell 4.16 godkänns. Beräkningen av den kassamässiga korri- geringen inklusive överföringen av AP-fondens bostadsobligationer, enligt tabell 4.16 godkänns. Skälen för regeringens förslag: Statens upplåning och skuldförvaltning Regeringens befogenhet att ta upp lån till staten lämnas av i sänder. Regeringen behöver därmed bemyndigas att ta upp lån i enlighet med lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldför- valtning. Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall statsbudgeten omfatta alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Statsbudgetens saldo överens- stämmer med statens lånebehov. Ett positivt budgetsaldo innebär därmed ett lika stort negativ lånebehov och att staten har möjlig- het att amortera på statsskulden. beräknas statsbudgetens saldo uppgå till ca . Statsbudgetens saldo bedöms minska till ett underskott på ca 2003. Att saldot försvagas beror på lägre inkomster och högre utgifter (se vidare avsnitt 4.4.1). Stats- budgetens saldo beräknas uppvisa ett underskott på ca 2004. För att statsbudgetens saldo skall överens- stämma med statens lånebehov redovisas även nettoutlåning och en kassa- mässig korrigering på statsbudgeten. Tabell 4.16 Statsbudgetens saldo och statsskulden -17,9 In-/utlåning från myndigheter (räntekonto) 3 -3,0 -5,4 -1,3 Inbetalning av premiepensionsmedel inkl. ränta -26,1 -24,9 -20,3 -22,0 -24,3 -25,1 -2,4 -11,5 -11,4 -1,5 -44,1 -35,4 -34,4 -8,7 -13,4 -3,9 -45,0 -45,0 -46,3 -8,7 -13,4 -3,9 -13,5 -22,1 -85,0 -12,3 Eliminiering av statliga myndigheters innehav av statspapper7 -74,8 -92,3 -123,5 -29,1 Statsskuld vid årets slut8 Anm: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Inklusive minskning av anslagsbehållningar. 2Avser hela utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 3Normalt görs inga prognoser på in/utlåning från myndigheter (räntekonto) utan här redovisas endast utfallet. 4Varav individuellt kompetenssparande -1,2001 och -1,2002, 2001 och 2002. 5Varav extrautdelning från på 2001. 6Utgörs normalt av orealiserade värdeförändringar på valutaskulden. var skulddispositionerna osedvanligt stora. Statsskulden skrevs ner till följd av AP- fondsöverföringen och extraordinära utdelning till de delar som dessa bestod av statspapper. Skulden skrevs ner med obligationernas nominella belopp (68,8 resp. 18,6 mdkr). har nya obligationer emitterats motsvarande till följd av att vissa statliga myndigheter getts möjlighet att placera i statspapper som komplement till nuvarande inlåning i . Då ett skuldslag byts mot ett annat sker ingen kassamässig transaktion och lånebehovet påverkas således inte. 7Posten Eliminering av statliga myndigheters innehav av statspapper beräknas öka kraftigt till följd av att vissa myndigheter (, och Kärnavfallsfonden) givits möjlighet att aktivt placera i statspapper. 8Här avses konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknas bort eller konsolideras. 9I den okonsoliderade statsskulden ingår statliga myndigheters innehav av statspapper. () nettoutlåning utgörs av förändringen av ut- och inlåning till myndigheter, affärsverk, statliga bolag och vissa fonder. De största delposterna utgörs av för- ändringar av myndigheternas räntekontobehåll- ningar, in- och utbetalningar av premiepensions- medel, lån till infrastrukturinvesteringar samt Centrala () netto- upplåning för finansiering av studielån. har medel för premiepensioner tillfälligt placerats i RGK. beräknas de årliga inbetalningarna till ca . Inbetalningarna inklusive ränta överförs till Premiepensions- myndigheten (PPM) med ca två års fördröjning. RGK:s nettoutlåning till CSN beräknas uppgå till ca . Finansiering av infrastruktursatsningar kommer att innebära en ökad ut- låning till framför allt , och . En stor tillfällig utlåning på skedde då staten via köpte . betalade tillbaka lånet vilket förstärker budgetsaldot innevarande år. Kassamässig korrigering inklusive överföring från AP-fonden kassamässig korrigering är nödvändig för att budgetsaldot skall bli identiskt med lånebehovet (med omvänt tecken). En kassamässig korrigering kan dels uppstå om betalningen respektive anslagsavräkningen sker olika budgetår, dels om det förekommer transaktioner över statsverkets checkräkning som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar eller vice versa. Ett exempel på det senare är de överföringar från AP-fonden som gjordes 19992001. Pensionsreformen medför en försvagning av statsfinanserna med ca . För att delvis mot- verka denna försvagning överfördes från AP-fonden till statsbudgeten . ägde ytterligare en överföring rum bestående av stats- och bostadsobligationer till ett marknadsvärde av . Effekten på statsbudgetens saldo av denna överföring var dock endast 46 miljarder kronor då den del av överföringen som utgjordes av statsobligationer, motsvarande i nominellt värde, skrevs av direkt mot statsskulden. Därigenom påverkar inte överföringen av statsobligationerna låne- behovet mer än indirekt via de lägre ränteutgifter som följer av den lägre statsskulden. Den del av överföringen som utgjordes av bostadsobligationer kommer att påverka låne- behovet under hela beräkningsperioden, dels genom att de olika obligationslånen genererar ränteavkastning, dels genom att obligationerna förfaller till betalning vid olika tillfällen. Av tabell 4.16 och 4.17 framgår att budgetsaldot för- stärks med 2002, 2003 och 2004 till följd av överföring av bostadsobligationer. Till skillnad från statsbudgetens saldo påverkades statens finansiella sparande fullt ut av hela över- föringen på 2001. Stats- budgetens saldo och statens finansiella sparande uppvisar därför en stor diskrepans 2001. Enligt pensionsöverenskommelsen skall det slutliga överföringsbeloppet fastställas vid en kontroll- station 2004 och den slutliga överföringen äga rum 2005. Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande Statsbudgetens saldo omfattar alla transaktioner som påverkar statens lånebehov. Det finansiella sparandet definieras till skillnad från stats- budgetens saldo av ett internationellt regelverk för nationalräkenskaper och utgörs av nettot av transaktioner som påverkar en sektors finansiella förmögenhet. Den principiella skillnaden för svenska förhållanden mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande är att stats- budgetens saldo endast avspeglar lånebehovet, medan det finansiella sparandet tar hänsyn till förändringar av både finansiella tillgångar och skulder. Det innebär att förändringar av stats- budgetens saldo inte nödvändigtvis leder till en motsvarande förändring av statens finansiella sparande. Ett exempel på en transaktion som på- verkar statsbudgetens saldo, men inte statens finansiella sparande, är försäljning av statligt aktieinnehav. Sådan försäljning förbättrar stats- budgetens saldo, medan statens finansiella sparande förblir oförändrat eftersom statens förmögenhet inte förändras av att en tillgång (värdepapper) byts mot en annan tillgång (likvida medel). I tabell 4.17 redovisas de viktigaste skillnaderna mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande. Tabell 4.17 Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande Effekt av överföring från AP-fonden Amortering, gamla studielån Försäljning av aktiebolag m.m. Finansiellt sparande i staten -0,4 -1,1 -1,0 Differens mot VP 2002 Av tabell 4.17 framgår att statens finansiella sparande beräknas uppvisa ett underskott på 27 respektive eller av BNP. Överskottet i de offentliga finanserna uppkommer i stället främst i ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (se tabell 4.20). Detta är en konsekvens av att ålderspensionsreformen om- fördelar det offentliga sparandet från staten till ålderspensionssystemet. Det finansiella sparandet i kommunsektorn beräknas vara i balans eller uppvisa ett mindre överskott åren 20022004 (se vidare avsnitt 4.5 och tabell 4.19). Statsbudgetens saldo justerat för större engångs- effekter I tabell 4.18 framgår att det för större extra- ordinära inkomster och utgifter justerade budgetsaldot i stort sett uppvisade balans. och åren framöver väntas det justerade budgetsaldot bli negativt. Det betyder att utan extraordinära tillskott i form av inkomster från företagsförsäljningar, extraordinära utdelningar och överföringar från AP-fonden skulle statsbudgeten uppvisa ett underskott och underskotten för 2003 och 2004 skulle bli större. Större engångs- effekter som på- verkar statsbudgetens saldo uppgår sammantaget till ca . Tabell 4.18 Statsbudgetens saldo samt justering för större engångseffekter Varav överföring från AP-fonden1 Överkonsolidering (f.d. SPP) Statsbudgetens saldo justerat för 1Överföringen 2001 bestod av stats- och bostadsobligationer till ett marknadsvärde om . Statsobligationerna skrevs av mot statsskulden (68,, nominellt värde). Bostadsobligationerna påverkar däremot lånebehovet , vilket framgår av tabellen. 2Extrautdelning på 20 mdkr bestod främst av statspapper vilka skrevs av mot statsskulden utan att påverka lånebehovet. 3Sveaskog AB lånade i i för att köpa . 4 Årsförskjutning avseende arealersättning. Statsskulden uppkommer genom statens upp- låning för att täcka underskott i den löpande verksamheten eller för att finansiera investeringar och kreditgivning. Statsskuldens utveckling bestäms framför allt av stats- budgetens saldo. För uppgick saldot till . Skulden påverkas emellertid också av valutakursförändringar eftersom av skulden är upplånad i utländsk valuta.22 Denna del av skulden värderas till aktuella valutakurser. Även andra faktorer som inte påverkar lånebehovet kan påverka stats- skulden. minskade statsskulden med . Skillnaden mellan saldot på och statsskuldens 21 I redovisningen av statsskulden används en konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknas bort eller konsolideras. Historiskt har skillnaden mellan den av Riks- gäldskontoret redovisade okonsoliderade statsskulden och den konsolid- erade statsskulden varit marginell. har den konsoliderade statsskulden varit lägre än den okonsoliderade statsskulden. Under innevarande år ökar konsoliderings- posten med ca . 22 Om skuldskötselåtgärder (olika derivatinstrument som exempelvis s.k. swappar) inkluderas ökar valutaexponeringen till . Skuld- skötselåtgärder ingår inte i den officiella redovisningen av statsskulden. minskning med beror främst på överföringar av statsobligationer från AP-fonderna och på 69 respektive . Eftersom dessa överföringar inte motsvaras av några betalningar påverkar de inte lånebehovet utan reducerar skulden direkt. Diagram 4.2 Statsskuld i miljarder kronor och som andel av BNP Skuld (miljarder kronor) Som framgår av diagram 4.2 har statsskulden framför allt ökat under två perioder. Den första perioden varade då stats- skulden ökade med . Den andra perioden av kraftig skuldökning varade då stats- skulden steg med ca . Skulden som andel av BNP (skuldkvoten) ökade också kraftigt under nämnda perioder. stabiliserades skuldkvoten på en nivå kring av BNP. Vid slutet av uppgick statsskulden till . Nominellt beräknas statsskulden minska med ca . Minskningen beror dels på att budgetsaldot beräknas bli positivt (8,), dels på orealiserade valutakursvinster. Som andel av BNP beräknas statsskulden fortlöpande minska från vid utgången av 2001 till vid slutet av beräkningsperioden. Regeringen anser att transparensen och tydligheten i hur statsskulden beskrivs och redo- visas bör öka. Regeringen avser därför att vidta åtgärder för att kunna tillämpa en enklare och tydligare struktur i de sammanhang där statens skuld behandlas och redovisas. På uppdrag av regeringen har sett över de olika begrepp som används för att beskriva statsskulden. Kontoret föreslår att antalet skuldbegrepp minskas från sex till tre. Detta kan ske genom att värderingsprinciperna för de enskilda skuldinstrumenten och gräns- dragningen för vilka instrument som ingår i skuldmåttet anpassas till de principer som tillämpas i EU-sammanhang (se vidare utgifts- område 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning avsnitt 13.4.1). Enligt kommunallagen omfattas kommuner och landsting av ett balanskrav. Om kostnaderna överstiger intäkterna skall under- skottet regleras . Bedömningen av den kommunala sektorns finanser har gjorts med beaktande av balanskravet. ökar skatteinkomster och statsbidrag till kommunsektorn med . Den starka inkomstutvecklingen förklaras i huvudsak av höjningen av statsbidragen i samband med in- förandet av maxtaxan inom barnomsorgen. Till detta kan läggas det tillfälliga sysselsättnings- stödet till kommuner och landsting som i nationalräkenskaperna redovisningsmässigt jäm- ställs med statsbidrag. Det tillfälliga syssel- sättningsstödet förlängs till 2003. Skatteinkomstprognosen är uppreviderad för hela prognosperioden, jämfört med den be- dömning som gjordes ekonomiska vårproposition. Detta beror på ett högre skatte- underlag samt att överföringen av statlig inkomstskatt till kommunsektorn, motsvarande ca , föreslås förlängas till att gälla även . Dessutom förväntas den genomsnittliga landstingsskatten höjas . Vissa lands- ting har under redovisat negativa resultat och trenden ser inte ut att kunna brytas enbart genom kostnadsanpassningar. Höjningen motsvarar ca 2003. Den genomsnittliga skattesatsen för kommuner och landsting 2002 är och beräknas efter höjningen uppgå till . Sammantaget väntas skatteintäkter och stats- bidrag öka med . Den kommunala skattekvoten, dvs. kommunsektorns skatteinkomster och stats- bidrag som andel av BNP, beräknas sjunka från 2004. Enligt nationalräkenskaperna ökade de kommunala konsumtionsutgifterna , vilket är betydligt mer än vad som förutsågs i vårpropositionen. har ökningen av såväl antalet syssel- satta som antal arbetade timmar varit stark i kommunsektorn. Detta har föranlett en upp- justering av prognosen för kommunsektorns konsumtionsutgifter innevarande år, från en för- väntad volymtillväxt på i vår- propositionen till . Det finansiella utrymmet medger en fortsatt ökning av kommunsektorns konsumtionsutgifter. För- längningen av det tillfälliga sysselsättningsstödet och överföringen av statlig inkomstskatt väntas leda till en tidigareläggning av konsumtion. Konsumtionsutvecklingen bedöms öka , medan till- växten mattas av till 2004 när inkomsterna utvecklas svagare. I nivå har konsumtionsutgifterna höjts med 2004, jämfört med den prognos som gjordes i vårpropositionen. Den beräknade volymökningen för perioden 20022004 är högre än den tillväxttakt på som den demografiska utvecklingen bedöms kräva. Det finansiella sparandet har försämrats jämfört med den prognos som gjordes i vårpropositionen, vilket i huvudsak beror på de uppreviderade konsumtionsut- gifterna. Trots högre utgifter även för 20032004 beräknas det finansiella sparandet bli högre, jäm- fört med bedömningen i vårpropositionen, på grund av nya statliga tillskott och högre skatte- inkomster. Tabell 4.19 Kommunsektorns finanser Skatter och statsbidrag, Differens mot VP 2002 1 Statsbidrag redovisas i nationalräkenskaperna exklusive utjämningsbidrag. Avgiften till det kommunala momssystemet redovisas () som ett avdrag från statsbidragen. Källor: och . Ålderspensionssystemet består av en för- delningsdel och en premiepensionsdel. Fördelningsdelen finansieras genom AP- fonderna, som fungerar som buffertfonder i det nya systemet. Vid sidan av AP-fonderna sker en förmögenhetsuppbyggnad inom premie- pensionssystemet. De medel som av- sätts motsvarar intjänad premiepensionsrätt och placeras först i () och därefter hos den fondförvaltare som den en- skilde själv väljer. Genom att den statliga myndigheten () formellt är ägare av fondandelarna in- räknas sparandet i premiepensionssystemet i den offentliga sektorn. Under den tillfälliga förvaltningen i RGK ingår avsättningarna till premiepensionssystemet i statens sparande och reducerar därmed stats- skulden. Medel motsvarande premiepensions- rätten överförs till PPM andra året efter inkomståret. Det sparande som sker inom premiepensionssystemet motsvaras således av ett minskat sparande i staten. Den finansiella infasningen av det reformerade ålderspensionssystemet reducerade AP-fond- ernas finansiella sparande med 2001 till följd av överföringar till staten. Överföringar har tidigare skett med . Enligt pensionsöverenskommelsen kommer ett slutligt överföringsbelopp att bestämmas vid en kontrollstation 2004 och den slutliga över- föringen sker 2005. När effekten av de hittills- varande överföringarna upphör 2002 beräknas sparandet i pensionssystemet, dvs. AP-fonderna och premiepensionssystemet, uppgå till av BNP. stiger sparandet till av BNP till följd av att staten övertar pensionsutgifter på . Placeringstillgångarna i ålderspensions- systemet uppgick vid slutet av 2001 till , varav i premiepensionssystemet. Den kraftiga värde- minskningen som skett på aktier påverkar inte direkt det finansiella sparandet. I sparandet in- kluderas nämligen endast direktavkastningen på aktier och obligationer. Jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition beräknas sparandet vara i stort sett oförändrat. Räntor, utdelningar m.m. -4,7 4.7Den offentliga sektorns finanser uppgick, enligt nationalräkenskapernas redovisning (NR), den offentliga sektorns finansiella sparande till eller av BNP. Det höga sparandet beror delvis på periodiseringar och tillfälligt höga skatteinkomster, som förstärkte det redo- visade sparandet med ca . Periodiseringseffekter uppkommer huvud- sakligen till följd av variationer i bolagsvinster och reavinster. Skatten på dessa redovisas i nationalräkenskaperna med eftersläpning. Den exceptionellt höga nivån för skatt på bolagsvinster och reavinster redovisas således 2001. Justerat för skatteperiodiseringen uppgick sparandet till av BNP. Tabell 4.21 Den offentliga sektorns finansiella sparande enligt NR/ENS -2,5 -0,5 -0,2 -0,5 -0,7 -0,9 -0,5 -0,2 Det finansiella sparandet minskar kraftigt , till stor del till följd av att den stora periodiseringseffekten höjde sparandet 2001. Enligt redovisningen i NR väntas sparandet upp- gå till av BNP . Efter beaktande av skatteperiodiseringen är överskottet lägre än i NR. beräknas sparandet enligt NR till av BNP. Med beaktande av periodiserade skatter är spar- andet något högre. Det medelfristiga målet för den offentliga sektorns finansiella sparande är ett överskott på av BNP i genomsnitt över kon- junkturcykeln. När det finns lediga resurser i ekonomin kan överskottet tillåtas understiga av BNP och när resursutnyttjandet ligger över den långsiktigt hållbara (potentiella) nivån bör överskottet vara större än av BNP. För att bedöma huruvida överskotten ligger i linje med det medelfristiga målet används en indikator som avspeglar överskottets strukturella nivå. Vid beräkningen av det strukturella sparandet justeras det faktiska sparandet för periodiseringseffekter i skatte- uppbörden, effekter av konjunkturläget samt andra tillfälliga inkomster och utgifter. Konjunkturläget beskrivs med det s.k. BNP- gapet. Om kapacitetsutnyttjande i ekonomin befinner sig under den potentiella nivån är BNP- gapet negativt. Ett BNP-gap på be- räknas påverka den offentliga sektorns finansiella sparande med i genomsnitt av BNP. Resursutnyttjandet bedöms ha legat över den potentiella nivån, dvs. BNP-gapet var då positivt. Den svaga tillväxten 2001 medförde ett negativt BNP-gap, som kvarstår 2002. Den förväntade återhämtningen i ekonomin gör att BNP-gapet reduceras successivt under prognos- perioden. Med dessa förutsättningar minskar det strukturella sparandet successivt från av BNP av BNP 2002. Denna utveckling avspeglar bl.a. skatte- sänkningar och andra reformer. beräknas det strukturella sparandet uppgå till av BNP. minskar sparandet med eller av BNP. Nedgången beror huvudsakligen på att skattein- komsterna som andel av BNP (skattekvoten) sjunker från 2002, dvs. Utgifts- kvoten ökar . sjunker såväl inkomst- som utgiftskvoten, trots att en omläggning till beskattade garanti- pensioner medför att både skatter och utgifter ökar av BNP. nedgången av inkomster och utgifter som andel av BNP. Överskotten i den offentliga sektorn medför en stadig förbättring av den finansiella ställningen. Nettoskulden har vänts till en positiv förmögenhet, som växer i takt med de finansiella överskotten. Genom att överskotten ligger i ålderspensions- systemet kommer förmögenheten att växa genom ackumulering av finansiella tillgångar både i fördelningssystemet (AP-fonderna) och i premiepensionssystemet (PPM). Tabell 4.22 Den offentliga sektorns finanser -0,2 -1,5 -3,5 -4,9 Den konsoliderade bruttoskulden uppgick vid utgången av 2001 till eller av BNP, vilket underskrider referensvärdet inom EU på av BNP. Minskningen av statsskulden och 2003 väntas medföra motsvarande minskning av den konsoliderade skulden. När statsskulden stiger 2004 ökar också den konsoliderade skulden. Skuldökningen är dock inte större än att den konsoliderade bruttoskulden fortsätter att minska som andel av BNP. Jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition är det finansiella sparandet lägre för hela perioden 20022004. väl inkomster som utgifter är högre än vad som då beräknades. beräknas nu det finansiella sparandet bli lägre än i vårpropositionen. Inkomsterna har räknats upp med och utgifterna med , varav huvuddelen beror på högre utgifter för den kommunala konsum- tionen. jämförelsen, som omfattar 11 EU-länder och avser år 2000.24 Ett vanligt sätt att mäta den offentliga sektorns storlek är att ange de samlade utgifterna för kon- sumtion, investeringar och transfereringar som andel av BNP. Mätmetoderna varierar dock och utgiftskvoten blåses lätt upp, t.ex. genom den dubbelräkning som sker när offentliga transfe- reringar beskattas. På grund av dubbelräkning 4.8Internationella jämförelser av kan därför utgiftskvoten i princip överstiga 100 har tidigare tillkännagivit (bet.