prop · GQ031 · 2002-10-08 00:00:00 — Sy- stemet styrs av förordningen (1993:529) om myndigheters hantering av ingående mervärdes- skatt. () beslutar om vilka myndigheter som skall tillämpa förord- ningen samt utfärdar föreskrifter och allmänna råd. Kompensationssystemet innebär att myndig- hetens anslag och/eller avgifter beräknas utan hänsyn till utgifter för ingående mervärdesskatt. Myndigheten får i stället rekvirera medel från motsvarande det belopp som bokförts som ingående mervärdesskatt. Ersätt- ningen, som avräknas mot statsbudgetens in- komstsida, erhålls för all ingående mervärdes- skatt som myndigheten redovisar oavsett finan- sieringskälla. En förutsättning är dock att mer- värdesskatten är hänförlig till inköp för den verksamhet myndigheten bedriver samt att av- dragsförbud enligt mervärdesskattelagen (1994:200) inte föreligger. För att undvika att myndigheter som har en omfattande finansiering genom externa bidrag blir överkompenserade i systemet infördes en särskild bestämmelse för universitets- och högskoleområdet samt vissa kulturinstitu- tioner. Bestämmelsen innebär att av de bidrag som dessa myndigheter erhåller från externa givare skall inlevereras till statsbudgeten (den s.k. åttaprocentsregeln). I samband med uppföljningen av mervärdes- skatteomläggningen för de statliga myndighe- terna i budgetpropositionen (prop. 1996:97:1, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53) ansåg regeringen att en schablonmetod även i fortsättningen borde användas för att hantera den ingående mervärdesskatten avseende externa bidrag inom universitets- och högskoleområdet samt vissa kulturinstitutioner. Exakt hur denna metod skulle utformas och hur externa bidrag skulle definieras borde enligt regeringens be- dömning utredas vidare. Möjligheterna att skapa en långsiktig lösning i frågan har därefter utretts vidare. ESV fick i uppdrag att göra en översyn av mervärdesskatteförordningen med anledning av ett antal olika problem som upp- märksammats vid tillämpningen av reglerna. Hanteringen av ingående mervärdesskatt avse- ende externa bidrag ingick som en central del i översynen. Uppdraget redovisades till Finans- departementet (ESV 2001:12) varpå rapporten remissbehandlades. Samtliga 32 remissinstanser inkom med svar och därutöver tre myndigheter som inkom med yttranden på eget initiativ. Skälen för regeringens bedömning Med anledning av den översyn och remissbe- handling som genomförts avser regeringen att fatta beslut om ändringar i förordningen (1993:529) om myndigheters hantering av ingående mervärdesskatt. Flertalet av ändringarna, som planeras träda i kraft , innebär inga förändringar i sak utan endast att reglerna förtydligas på ett antal punk- ter. Förordningens tillämpningsområde kommer att preciseras. Skäl till att myndigheten inte skall omfattas av kompensationsrätten för ingående mervärdesskatt kan bl.a. vara att myndigheten bedriver verksamhet i konkurrens med privata näringsidkare vars verksamhet inte ger rätt till avdrag eller återbetalning av mervärdesskatt en- ligt mervärdesskattelagen (1994:200). Affärs- verken omfattas av mervärdesskattelagens regler om avdragsrätt för ingående mervärdesskatt och står därför helt och hållet utanför kompensationssystemet. Vidare förtydligas att förordningen inte ger möjlighet till kompensationsrätt för endast en del av en myndighets verksamhet, dvs. myndigheten kan antingen rekvirera ersättning för all ingående mervärdesskatt eller inte alls. Nuvarande roll- och ansvarsfördelning för prövning och kontroll av myndigheternas rekvi- sitioner av mervärdesskatt kommer att gälla även fortsättningsvis. ESV:s roll är endast normgi- vande medan kontrollerar att utbetalningarna görs på ett korrekt sätt i syste- met. De regionala skattekontoren ansvarar för att granska deklarationer och myndigheternas redovisning av utgående mervärdesskatt. Myn- digheternas tillämpning av förordningen om in- gående mervärdesskatt granskas i övrigt inom ramen för den årliga revisionen utifrån en be- dömning av väsentlighet och risk. För att skapa incitament att återbetala felak- tigt rekvirerad kompensation så snabbt som möjligt införs en bestämmelse om att återbetal- ning skall göras inklusive ränta. Bestämmelsen avser medel som utbetalats till myndighetens räntekonto. Motsvarande kommer att gälla för försenade inbetalningar enligt den s.k. åttapro- centsregeln. Räntenivån kommer att motsvara den ränta som myndigheten har på sitt ränte- konto. Ingående mervärdesskatt avseende inköp som finansieras av externa bidrag De statliga myndigheternas externa bidragsfi- nansiering har totalt sett ökat betydligt sedan kompensationssystemet infördes se- dan. De myndigheter som omfattas av åtta- procentsregeln har exempelvis ökat sin bidrags- finansiering med . Att de externa medlen får en allt större betydelse som finansieringskälla är en generell och tydlig trend som kan antas fortsätta. Detta innebär även att den ingående mervärdesskatt som kan hänföras till externa bidrag kan antas fortsätta att öka i omfattning. Möjligheterna att genomföra ett borttagande av bestämmelsen om åtta pro- cent på ett sätt som är statsfinansiellt neutralt på lång sikt bedöms därför vara små. En engångsvis reglering, t.ex. av berörda myndigheters anslag, är endast neutral för statsbudgeten på kort sikt eftersom det finansieringsansvar som staten skulle ta över för den ingående mervärdesskatten skulle medföra ökade kostnader i kompensa- tionssystemet i takt med att bidragsvolymerna stiger. Nuvarande bestämmelse i förordningens 5 § om skyldighet för myndigheterna att inbetala av ett externt bidrag till kommer därför att behållas, men förtydligas i fråga om vilka medel som av- ses. Procentsatsen bedöms även stämma väl överens med den genomsnittliga andel mervär- desskatt som kan hänföras till inköp som görs med externa bidrag. Från rättvisesynpunkt bör bestämmelsen omfatta alla myndigheter som erhåller externa bidrag. Bestämmelsen, som endast omfattar myndigheter inom Utbildnings- och Kulturde- partementens ansvarsområden, utvidgas därför till att omfatta samtliga myndigheter som omfat- tas av förordningen. I gengäld får myndigheten även fortsättningsvis rekvirera ingående mervär- desskatt när dessa medel används för inköp av mervärdesskattepliktiga varor och tjänster. Till skillnad från kommer därmed alla externa bidrag att bära sin egen kostnad för mer- värdesskatt. De myndigheter som erhåller ex- terna bidrag och som inte omfattas av bestämmelsen i 5 § svarar för av de totala externa bidrag som tillförs staten. Eftersom dessa myndigheter enligt dagens regelverk får kompensation för all mervärdesskatt utan att betala in de som antas motsvara den andel mervärdesskatt som belöper på externa bidrag, ökar det faktiska värdet av deras externa bidrag och därmed deras köpkraft. Denna överkompensation innebär en kostnad för staten på ca , vilket kan jämföras med de inbetalningar enligt 5 § mervärdesskatteförordningen på ca som görs inom Utbildnings- och Kulturdepartementens områden. För att undvika en alltför omfattande admi- nistration införs en miniminivå för när bestäm- melsen skall tillämpas. I normalfallet bör endast myndigheter som mottar externa bidrag som totalt överstiger omfattas av bestämmelsen. Antalet myndigheter som omfattas av bestämmelsen kommer totalt sett att bli färre än eftersom flera små myndigheter inom utbildnings- och högskoleområdet samt mindre kulturinstitutioner faller bort. Undantag kommer även fortsättningsvis att gälla för EU- bidrag till programsamarbete och forskning samt för medel som tillförs svenska myndigheter via . Genom att åttaprocentsregeln blir generell torde även risken vara liten för att kompensa- tionssystemet skapar nackdelar i förhållande till privata aktörer som får bidrag från utomstående givare. Ifall den privata aktören saknar rätt till avdrag för eller återbetalning av ingående mer- värdesskatt enligt mervärdesskattelagen skulle det annars kunna vara mer fördelaktigt att ge bidraget till en statlig myndighet. Regeringen redovisar här ett antal åtgärder på skatteområdet med effekter för och framåt. Därutöver ger regeringen sina bedömningar i ett antal skattefrågor. Vid beskattningen av förvärvsinkomster fö- reslås, som en del av den fortsatta gröna skat- teväxlingen, vissa justeringar av grundavdra- get. Förslag lämnas också om det fasta belop- pet i den statliga skatten på förvärvsinkomster liksom om beskattning av sjömän. På företagsskatteområdet lämnar rege- ringen en bedömning i frågan om beskatt- ningen av kapitalvinster på näringsbetingade andelar och anslutande frågor. Som en del av den fortsatta gröna skatte- växlingen föreslås förändringar av koldi- oxidskatten, energiskatten på el, avfallsskatten och skatten på naturgrus. Förslag lämnas om vissa justeringar i skattereglerna för värme- och elproduktion i kraftvärmeverk och om begränsning i koldioxidskatten för företag i kalk- och cementbranschen. Vissa ändringar i avfallsskattelagen föreslås också. Regeringen lämnar också en bedömning i frågan om en skattestrategi för alternativa drivmedel. På punktskatteområdet föreslås vidare för ändrade regler för privatinförsel av alkohol- drycker och för beskattningen av lågpris- Regeringen kommenterar också reklamskatten. På mervärdesskatteområdet lämnas vissa bedömningar med anledning av kommande utredningsarbete kring skattesatsstrukturen. En annan bedömning rör skattelättnader på vissa byggtjänster. Regeringen ger en bedömning i frågan om beskattningen av vissa tjänster. Vidare lämnas förslag om förlängning av skattereduktion för s.k. bredbandsanslutningar. I ett avslutande avsnitt redovisas de finansi- ella effekterna av de skatteförslag som lämnas i denna proposition och dessutom av de för- slag i andra propositioner som lämnas i an- slutning till budgetpropositionen och i propo- sitioner . Ärendet och dess beredning Lagförslag har upprättats i enlighet med för- teckningen i kapitel 3 Lagförslag. Samtliga lagförslag har under hand beretts med (). Samtliga lagförslag är av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande saknar betydelse. 8.2.1Sänkt skatt på arbete som del i grön skatteväxling Regeringens förslag: Det utrymme för skatte- sänkningar på arbete som skapas inom ramen för den gröna skatteväxlingen föreslås ut- nyttjas till höjda grundavdrag för låg- och medelinkomsttagare. Förslaget innebär även mindre komplicerade regler för avtrappningen av det förhöjda grundavdraget. Grunden för den strategi för grön skatte- växling som presenterades i finansplanen för är att höjda skatter på energi- och miljöområdet växlas mot sänkta skatter på ar- bete. Som en del i denna strategi har skatten på arbete sänkts genom förslag i budgetpro- positionerna och grundavdrag i inkomstbeskattningen och sänkta socialavgifter. föreslås att ett tredje steg tas i skatteväxlingen. Det ut- rymme för skattesänkningar på arbete som därigenom skapas föreslås utnyttjas till höjda grundavdrag för låg- och medelinkomsttagare. Som en del av pensionsomläggningen 2003 avskaffas det särskilda grundavdraget för per- soner med folkpension, som garan- tipension införs. Syftet är att alla personer skall omfattas av samma inkomstskatteregler och att pensionärer skall betala skatt enligt samma regler som gäller för löntagare. Således berör de här föreslagna justeringarna i grund- avdraget såväl löntagare som pensionärer. I samband med skattereform in- fördes av fördelningspolitiska skäl en förhöj- ning av grundavdraget i de lägre inkomst- skikten. Förhöjningen är konstruerad så att grundavdraget trappas upp successivt av inkomsten över en viss nivå. Med gällande prisbasbelopp påbörjas denna upptrappning vid en taxerad förvärvs- inkomst på . Upptrappningen upphör då inkomsten uppgår till 111 200 kro- nor och det maximala grundavdraget uppgår till . Grundavdraget ligger kvar på denna nivå för inkmster . Därefter trappas det ned till den nivå på 0,293 prisbasbelopp () som tillämpas för alla med en taxerad förvärvsin- komst på eller mer. För att begränsa de ökade marginaleffekter som avtrappningen medför bestämdes av- trappningstakten till av den över- skjutande inkomsten, dvs. betydligt lång- sammare än upptrappningen. Genom den omvandling av den särskilda skattereduktio- nen, som regeringen föreslog i budgetpropo- sitionen med ikraftträdande från och med , har dock avtrapp- ningsreglerna blivit mer komplicerade. Av- trappningen ska enligt de beslutade reglerna ske i olika takt i tre olika inkomstskikt. Tabell 8.1 Grundavdrag enligt gällande regler BB + 0,25*(TI-1,86 BB) BB - 0,10*(TI- 3,04 BB) BB - 0,14*(TI- 3,66 BB) BB - 0,04*(TI- 5,615 BB) BB = Prisbasbelopp TI = taxerad förvärvsinkomst Tabell 8.2 Grundavdrag enligt gällande regler 72 000 111 100 15 700 25 400 25 400 23 200 23 100 12 700 12 600 11 500 De förändringar av grundavdragsreglerna som regeringen nu föreslår syftar dels till att rikta inkomstskattesänkningarna till låg- och me- delinkomsttagare, dels till att förenkla grund- avdragsreglerna. I syfte att rikta skattesänkningarna till per- soner med låga inkomster föreslår regeringen att upptrappningen av grundavdraget påbörjas redan vid en taxerad förvärvsinkomst motsva- rande 1,38 prisbasbelopp. innebär det att upptrappningen påbörjas vid en taxerad inkomst på . ningstakten bör dock reduceras något, till . Vidare föreslås att det maximala grundavdraget höjs till 0,67 prisbasbelopp, vilket för motsvarar . Det maximala grundavdraget för uppnås därmed först vid en taxerad inkomst på , dvs. strax över 2,95 pris- basbelopp. Avtrappningen av grundavdraget föreslås vidare påbörjas vid en något högre taxerad förvärvsinkomst än enligt gällande regler, 3,10 prisbasbelopp. innebär det att avtrappningen påbörjas vid en taxerad förvärvsinkomst på . Slutligen föreslås en återgång till tidigare ordning med en enhetlig avtrappningstakt på . Avtrappningen bör liksom enligt gällande regler fortgå tills grundavdraget motsvarar 0,293 prisbasbelopp, vilket för mot- svarar . Med de här föreslagna reglerna uppnås denna nivå först vid en taxerad förvärvsinkomst på 264 200 kro- nor, dvs. strax över 6,87 prisbasbelopp. Förslaget sammanfattas i tabellerna 8.3-8.4. Som framgår av figur 8.1 innebär det att grundavdraget höjs för så gott som alla med en taxerad förvärvsinkomst mellan och . Den maximala höjningen uppgår till . Tabell 8.3 Grundavdrag enligt regeringens för- slag BB + 0,17*(TI-1,38 BB) BB - 0,10*(TI- 3,10 BB) BB = Prisbasbelopp TI = taxerad förvärvsinkomst Tabell 8.4 Grundavdrag enligt regeringens för- slag 53 600 113 500 15 700 25 800 25 900 11 500 Diagram 8.1 Grundavdrag enligt gällande reg- ler (tunn linje) samt enligt förslaget (fet linje) De föreslagna förändringarna i grundavdraget har tagits in i 63 kap. 3 § inkomstskattelagen (1999:1229). 8.2.2Förändrade nivåer för socialavgifter Regeringens förslag: Sjukförsäkringsavgiften i arbetsgivaravgifterna höjs från av avgiftsunderlaget. Sjukför- säkringsavgiften i egenavgifterna höjs från av avgiftsunderlaget. Arbetsskadeavgiften i både arbetsgivaravgif- terna och egenavgifterna, sänks från av avgiftsunderlaget. Procentsatsen för arbetsmarknadsavgiften i arbetsgivaravgifterna sänks från och i egenavgifterna från . Den allmänna löneavgiften höjs från till av avgiftsunder- laget. Förändringarna skall träda i kraft . Det sammantagna uttaget av social- och egenavgifter förändras inte. Skälen för regeringens förslag: Ett syfte med den förändrade avgiftsstruktur som beslutat med anledning av budgetpropositio- nen för (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU1, rskr. 1997/98:36) var att inom ramen för ett i princip oförändrat avgiftsuttag skapa bättre samstämmighet mellan inkoms- ter och utgifter i bl.a. sjukförsäkringssyste- met. Underlaget för socialavgifterna beräknas till totalt cirka 1 033 mdkr . Sjukförsäkringsavgiften är en av sex avgifter som tillsammans utgör socialavgifterna. Soci- alavgifterna betalas antingen som arbetsgivar- avgifter eller som egenavgifter. Arbetsgivarav- gifter betalas av arbetsgivare medan egenavgifter betalas av främst enskilda när- ingsidkare. Sjukförsäkringsavgiften uppgår till för arbetsgivare och till för dem som betalar egenavgifter. Sjukförsäkringsavgiften tas ut för finansie- ring av bl.a. utgifter för sjukpenning, rehabi- literings-, sjuk- och aktivitetsersättning, allt enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Sjukförsäkringsavgiften skall även finansiera Centrala kostnader för sådana studielån som avser en studerandes sjukperiod och som enligt studiestödslagen (1999:1395) inte ska återbetalas, vissa av de allmänna försäkringskassornas förvaltnings- kostnader, samt kostnader enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård. beräknas de kostnader som sjuk- försäkringsavgiften ska täcka uppgå till 110,14 mdkr. Mot bakgrund härav föreslår reger- ingen att sjukförsäkringsavgiften i arbetsgi- varavgifterna höjs till av av- giftsunderlaget och i egenavgifterna till av avgiftsunderlaget. Arbetsskadeavgiften uppgår till i både arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna. Arbetsskadeavgiften tas ut för finansiering av utgifter för arbetsskada och vissa av de allmänna försäkringskassornas förvaltningskostnader. beräknas de kostnader som ar- betsskadeavgiften ska täcka uppgå till 6,72 mdkr. Mot bakgrund härav föreslår re- geringen att arbetsskadeavgiften i arbetsgivar- avgifterna och i egenavgifterna sänks till av avgiftsunderlaget. Arbetsmarknadsavgiften i arbetsgivaravgif- terna uppgår till av avgiftsunderlaget. I egenavgifterna uppgår avgiften till av avgiftsunderlaget. Arbetsmarknadsavgift tas ut för finansiering av utgifter för arbetslöshetsersättning, aktivi- tetsstöd och lönegaranti. beräknas de kostnader som ar- betsmarknadsavgiften ska täcka uppgå till 36,83 mdkr. Mot bakgrund härav föreslår regeringen att arbetsmarknadsavgiften i arbetsgivaravgifterna sänks till av avgiftsunderlaget och i egenavgifterna till av avgiftsunderlaget. Det sammantagna uttaget av socialavgifter och allmän löneavgift De ovan föreslagna förändringarna avseende sjukförsäkringsavgiften, arbetsskadeavgiften och arbetsmarknadsavgiften ska inte leda till någon förändring av det sammantagna uttaget av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Detta föranleder en höjning av den allmänna löneav- giften till av avgiftsunderlaget. De före- slagna förändringarna i avgiftsnivåerna bör gälla från och medför änd- ringar i socialavgiftslagen (2000:980) och la- gen (1994:1920) om allmän löneavgift. Sammanfattning av förslagen om förändrade avgiftsnivåer Förslagen om kommande nivåer på socialav- gifter och allmän löneavgift sammanfattas i tabell 8.5. Tabell 8.5 Socialavgifter enligt regeringens för- slag 8.2.3Det fasta beloppet vid beskattning av förvärvsinkomster Regeringens förslag: Den statliga skatt om som utgår på förvärvsinkomster för fysiska personer skall även vid taxering utgöra en inkomstskatt. Skälen för regeringens förslag: Statlig in- komstskatt på förvärvsinkomster utgår dels med ett fast belopp om , dels av den del av den beskattningsbara förvärvsinkomsten som överstiger en nedre skiktgräns samt av den del av den beskattningsbara inkomsten som över- stiger en övre skiktgräns. Det fasta beloppet om har beslutats utgöra en inkomstskatt. Syftet har varit att stärka kommunernas och landstingens ekonomier. Även för kan konstateras att kommunerna och landstingen har ett visst behov av medelsförstärkning. Regeringen föreslår därför att den fasta skatten om också vid taxering skall utgöra en inkomstskatt. 8.2.4Beskattning av sjömän i det nordiska skatteavtalet Regeringens förslag: Den skattefrihet som en- ligt den särskilda övergångsbestämmelsen i artikel 31.3 i det nordiska skatteavtalet gäller för i obegränsat skattskyldiga sjömän som uppbär ersättning för arbete ombord på danskt, färöiskt, finskt, isländskt eller norskt skepp i internationell trafik förlängs till att gälla också vid taxering. Skälen för regeringens förslag: budgetproposition (avsnitt 9.2.5) föreslogs att den skattefrihet, som enligt den särskilda övergångsbestämmelsen i artikel 31.3 nordiska skatteavtal gäller års taxering för i obegränsat skattskyldiga sjömän som får ersättning för arbete ombord på danskt, färöiskt, finskt, isländskt eller norskt skepp i internationell trafik, skulle förlängas till att gälla också vid taxe- ring (SFS 2000:1165). budgetpro- position (avsnitt 8.2.9) föreslogs att skattefri- heten skulle förlängas till att gälla också vid taxering (SFS 2001:1054). Ovan nämnda skattefrihet gäller emellertid inte för anställda ombord på färjor i reguljär trafik mellan och . För denna grupp undertecknades ett bilateralt avtal mellan och som finns fogat som bilaga 2 till la- gen (1996:1512) om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna. Avtalet innebär att kan beskatta sjömän med hemvist i som arbetar på danska färjor. 2000/01:89 Beskattningen av anställda om- bord på färjor mellan och föreslogs emellertid att danska s.k. nettolöner som betalas till ombordanställda på danska färjor skulle undantas från svensk skatt vid taxering. Skattefriheten begränsades till att gälla personer som månad var anställda ombord på ett danskt skepp (SFS 2001:411). Skälet för förslaget var att anställda ombord på fartyg som är registrerade i Danskt Internationellt Skibsregister () är undantagna från dansk sjömansskatt och får i stället en nettolön som är lägre än motsvarande brut- tolön. budgetproposition (avsnitt 8.2.9) föreslogs att även detta undantag från beskattning skulle förlängas till att gälla också vid taxering (SFS 2001:1054). Frågan om beskattningen av sjömännen i det nordiska skatteavtalet är en fråga som lämpligen borde lösas gemensamt inom . Regeringen påbörjade en översyn av lastsjöfarten och färjenär- ingens villkor. Syftet är att utreda möjlighe- terna till en gemensam nordisk uppfattning när det gäller den framtida utformningen av de Europeiska gemenskapernas riktlinjer för statligt stöd till sjötransport. Detta uppdrag skall redovisas senast . I avvak- tan på en gemensam nordisk lösning och re- sultatet av den översyn som inletts föreslås att skattefriheten för ombordanställda på nor- diska skepp skall gälla även vid taxe- ring. Förslaget har tagits in i övergångsbestäm- melserna till lagen (1996:1512) om dubbelbe- skattningsavtal mellan de nordiska länderna. 3:12-utredningen (Fi1999:12) lämnade sitt betänkande Beskattning av småföretagare (2002:52) till regeringen . Betänkandet remissbehandlas för närva- rande och remisstiden går ut . Regeringen kommer efter remissbe- handlingen att ta ställning till ärendets fort- satta hantering. 8.3.2Översyn av reglerna om fastighetsskatt på småhus m.m., förmögenhetsskatt samt arvs- och gåvoskatt Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentarisk kommitté, (Fi 2002:06), som skall utreda fastighetsskatten på småhus m.m., förmögen- hetsskatten samt arvs- och gåvoskatten. Kommittén skall avsluta uppdraget senast vid utgången av 2003. 8.3.3Avskaffad kapitalvinstbeskattning av näringsbetingade andelar Regeringens bedömning: Beskattningen av ka- pitalvinster på näringsbetingade andelar bör avskaffas och kombineras med en effektiv CFC-lagstiftning. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen förklarade i budgetpropositionen för att det är angeläget att avskaffa be- skattningen av kapitalvinster på näringsbe- tingade andelar och därmed även avdragsrät- ten för kapitalförluster på sådana andelar (prop. 2001/02:1, s. 196). Frågan rymmer många svåra och omfattande frågeställningar och ett intensivt arbete bedrivs i regerings- kansliet med inriktning att ett lagförslag skall kunna lämnas till och att de nya reglerna skall träda i kraft . För att motverka oönskad skatteplanering och skatteundandragande i samband med att kapitalvinstbeskattningen på näringsbetingade andelar avskaffas är det nödvändigt att vidta flera olika åtgärder för att skydda den svenska bolagsskattebasen.