prop · GQ032 · 2002-10-15 00:00:00 — bidraget skall även läggas till vid beräkning av inkomsten vid återbe- talningsskyldighet av underhållsstöd. Vid beräkning av inkomsten vid återbetalningsskyldighet av under- hållsstöd skall förmögenhetsgränsen anpassas till den som gäller inom Skälen för regeringens förslag: träder lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande i kraft. ringsbidraget till vuxenstuderande lämnas under vissa förutsättningar till den som avser att studera. Det nya rekryteringsbidraget är ett stöd som ligger helt utanför studiemedelsystemet och regleras i en särskild lag. nya rekryteringsbidraget är också ett rent obeskattat bidrag utan någon Rekryteringsbidraget lämnas som ett schablonbelopp med eller av totalbeloppet i studiemedlen. Med gällande regler kommer det nya rekryteringsbidraget inte att betraktas som en inkomst vid fastställande av den bostads- bidragsgrundande inkomsten, eftersom rekryteringsbidraget inte är beskattningsbart eller tillhör de övriga inkomster som räknas med. Bidraget får dock anses vara av sådan karaktär att det stärker mottagarens Bidraget bör således beaktas vid fastställande av den bidragsgrundande inkomsten. Regeringen anser därför att det nya rekryteringsbidraget bör ingå vid fastställande av den bidragsgrundande En ny lag om bostadstillägg för pensionärer införs från I den hanteras frågan om vilka inkomster som ska medräknas vid fastställande av den bidragsgrundande inkomsten på liknande sätt som i lagen om bostadsbidrag. Det innebär att en komplettering liknande den som föreslås i lagen om bostadsbidrag också bör genomföras i lagen om bostadstillägg för pensionärer m.fl. Vid beräkningen av inkomsten vid återbetalningsskyldighet av under- hållsstöd betraktas studiebidragsdelen av studiemedlen som en in- Anledningen till det är att studiebidraget anses öka den betal- Det nya rekryteringsbidraget får även det anses vara av sådan karaktär att det stärker mottagarens betalnings- Bidraget bör därför behandlas på samma sätt som det studie- bidrag som ingår i studiemedlen och därför tas med i inkomsten vid be- räkning av underhållsstöd. Vid beräkningen av den återbetalningsskyldiges inkomst läggs även en procent av den del av den återbetalningsskyldiges skattepliktiga förmögenhet som överstiger till inkomsten. sambeskattning beaktas inte. Det s.k. fribeloppet i skattelagstiftningen, den del av den skattepliktiga förmögenheten som inte beskattas, har höjts och utgör vid taxeringen 2003, för den som inte sam- Eftersom förmögenhetsgränsen vid beräkningen av tillägget Prop. 2002/03:2 till den bidragsskyldiges inkomst skall vara densamma som tillämpas för när skatt börjar tas ut på förmögenhet bör därför denna gräns höjas till . Ansökan om handikappersättning m.m. Regeringens förslag: En ansökan om handikappersättning som har kommit in till före utgången av 2002 skall prövas enligt den då gällande åldersgränsen för rätt till förmånen även om ärendet avgörs efter utgången av 2002. Förutsättningen för detta är att den försäkrade har fyllt före . Vårdbidrag skall inte kunna uppbäras då barnet Skälen för regeringens förslag: Efter utgången av 2002 kommer inte längre förtidspension att finnas kvar som ersättning vid långvarig och varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan. kommer de nya sjukförsäkringsförmånerna sjukersättning och aktivitets- ersättning att kunna utges under i princip samma förutsättningar som En skillnad i förhållande till förtidspension, som kan ut- ges till en försäkrad som har fyllt , är dock att aktivitetsersättning tidigast skall kunna utges det år den försäkrade Handikappersättning och vårdbidrag utges enligt lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag. Förmånerna är behovsprövade och avses delvis täcka samma behov. En skillnad är emellertid att medan vårdbidraget ges ut till barnets föräldrar, är det den funktionshindrade själv som uppbär handikappersättningen. Enligt de bestämmelser som gäller före kan handikappersättning ges ut till den för- säkrade tidigast då denne fyllt , alltså vid samma åldersgräns som gäller för förtidspension. Vårdbidrag kan ges ut till föräldrar längst till dess barnet fyllt . I samband med att reglerna om sjukersättning och aktivitetsersättning beslutades (prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257) genomfördes en förändring av åldersgränserna för rätt att uppbära handi- kappersättning respektive vårdbidrag i syfte att korrespondera med den lägsta ålder från vilken aktivitetsersättning kan utges. bestämmelserna har den som vid ikraftträdandet upp- bär handikappersättning fortsatt rätt till sådan ersättning utan hinder av den höjda åldersgränsen. För det fall att en försäkrad som uppfyller det nuvarande ålderskravet för rätt till handikappersättning, men inte uppfyller det nya ålderskravet, ger in en ansökan till före utgången av 2002 men kas- san inte fattar beslut i ärendet förrän efter utgången av 2002 medger nu- varande reglering inte att handikappersättning beviljas det år den försäkrade fyller . alltså att rätten till handikappersättning efter utgången av 2002 för vissa försäkrade kan vara beroende av en försäkringskassas handläggnings- Regeringen anser att det är otillfredsställande och föreslår därför att Prop. 2002/03:2 om en ansökan har kommit in till kassan före utgången av 2002, så skall alltid 16-årsgränsen för rätt till handikappersättning tillämpas, även om ärendet avgörs efter ikraftträdandet av de nya reglerna. Den som ansökan avser skall dock ha fyllt före ikraftträdandet. De nämnda övergångsbestämmelserna innebär också att föräldrar inte har rätt till vårdbidrag under tid då barnet uppbär sjukersättning eller tidsbegränsad sjukersättning. Denna reglering har kommit till för att undvika den överkompensation som annars skulle ske i de fall den unge har haft förtidspension eller sjukbidrag som fr.o.m. omvandlats till sjukersättning och föräldrarna dessutom kunnat få vård- bidrag enligt de nya åldersgränserna för sådant bidrag. Emellertid har ytterligare en situation uppmärksammats som på grund av övergångs- regleringen kan leda till en inte avsedd överkompensation. Det gäller de personer som enligt övergångsbestämmelserna uppbär handikappersätt- ning, trots att det nya ålderskravet inte är uppfyllt, men som inte har sjukersättning. För en period efter fram till det år ett barn med handikappersättning fyller kan en förälder till det barnet vara berättigad till vårdbidrag enligt de nya reglerna. Denna situation kan inte uppstå i det nya systemet för han- dikappersättning och vårdbidrag eftersom åldersgränserna för de båda förmånerna där korresponderar med varandra. Någon anledning till att de som omfattas av övergångsreglerna skulle kunna ha såväl handikapp- ersättning (barnet) som vårdbidrag (föräldern) finns inte enligt re- geringens mening och en sådan möjlighet har heller inte varit avsedd. En klargörande övergångsregel med innebörden att om barnet uppbär handi- kappersättning så har föräldern inte rätt till vårdbidrag är därför motiverad. Omvänt innebär detta att om den unge avstår från handi- kappersättning så kan förälderns rätt till vårdbidrag prövas i vanlig ord- ning. Ett vårdbidrag kan ju av olika skäl vara mer förmånligt sett ur familjens perspektiv. 10.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring I paragrafen regleras rätten till tillfällig föräldrapenning. Tillfällig föräld- rapenning kan bl.a. utges om en förälder behöver avstå från förvärvs- arbete för att vårda ett sjukt barn. I andra stycket anges dock den be- gränsningen att för vård av barn som är yngre än kan tillfällig föräldrapenning i sådana fall endast utges om tillsynen är stadigvarande ordnad eller om barnet vårdas på sjukhus. Som närmare utvecklats i av- snitt 4.1 finns det möjlighet att i vissa fall i slutet av en behand- lingsperiod ta hem barnet för att där utföra återstoden av den vård som annars skulle har utförts på sjukhus. Om barnet i stället hade fortsatt att vårdas på sjukhus hade föräldrarna kunnat uppbära tillfällig föräldrapen- ning men i och med att vården förläggs i hemmet kan de, Prop. 2002/03:2 med nuvarande regler, inte få sådan ersättning. ringen innebär att även dessa föräldrar kan få tillfällig föräldrapenning. Med utgångspunkt i att det endast är frågan om sådan vård i hemmet som annars skulle ha skett på sjukhus kommer inte heller fortsättningsvis ex- empelvis eftervård, som under alla förhållanden skulle ha skett i hemmet, att omfattas av den nya bestämmelsen. I andra stycket har gjorts ett tillägg angående möjlig- heter att bidra till finansieringen av samverkansprojekt. Försäkrings- kassans andel av en sådan finansiering får beräknas på ett sådant sätt att den utgör statens samlade andel i denna verksamhet. Skälen härför har utvecklats ovan i avsnittet 5.1. I paragrafen har en felaktig hänvisning till 40 § rättats så att den numera hänvisar till 39 §. 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring I paragrafens fjärde stycke regleras rätten till de sk. pappadagarna, dvs. rätten till tillfällig föräldrapenning för en fader i samband med ett barns födelse. Även i adoptionssituationer gäller att endast fadern har rätt till sådan ersättning. De föreslagna ändringarna i paragrafen innebär att rätten till tillfällig föräldrapenning vid adoption eller när två särskilt för- ordnade vårdnadshavare har utsetts görs könsneutral så att denna rätt till- kommer båda föräldrarna. I paragrafens femte stycke regleras möjlighet att i vissa fall besluta att en annan försäkrad än en fader eller moder skall kunna få rätt till sådan tillfällig föräldrapenning som avses i fjärde stycket. I det föreslagna nya sjätte stycket görs även denna bestämmelse könsneutral vid adoption eller när två särskilt förordnade vårdnadshavare har utsetts. Eftersom rätten till de med tillfällig föräldrapen- ning för dessa grupper föräldrar gäller för båda föräldrarna kommer nå- gon annan än föräldern inte att kunna ges rätt till sådan ersättning med stöd av femte stycket första punkten när det är frågan om att en ensam förälder adopterar. Däremot bör en sådan förälder kunna få avstå sin rätt till tillfällig föräldrapenning med stöd av femte stycket tredje punkten. I paragrafen regleras fördelningen av den tillfälliga föräldrapenningen enligt 10 § fjärde stycket vid adoption och för särskilt förordnade vård- nadshavare. Utgångspunkten är att de fördelas till vardera föräldern, dock med möjlighet för dem att komma överens om en annan fördelning. I de fall det bara finns en förälder med rätt till Prop. 2002/03:2 ersättning får den föräldern rätt till samtliga . I paragrafen görs en följdändring med anledning av att det har tillkommit ett nytt sjätte stycke i 10 §. 10.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:489) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Punkten 14 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna I punkten har ett tillägg gjorts när det gäller beräkningen av den om- vandlade bruttoersättningen. Tillägget innebär att värdet av den begräns- ning i skatteplikten som finns i lagen (1991:586) om särskild inkomst- skatt för utomlands bosatta (SINK) till utgången av , skall mins- kas. I SINK lagen har det fr.o.m. införts en ny skatte- begränsning som innebär att skatt börjar tas ut på månadsbelopp som överstiger en tolftedel av 0,67 prisbasbelopp. Vid omvandlingen av förtidspension till sjukersättning månad skall därför vid beräkningen av bruttoersättningen det belopp som inte är skattepliktigt enligt SINK vid utgången av minskas med det be- lopp som inte är skattepliktigt enligt SINK fr.o.m . Resultatet av denna minskning skall aldrig kunna bli negativt utan som lägst noll. Den återstående delen skall därefter multipliceras med den aktuella kvoten. Någon andelsberäkning för den som uppbär förtidspen- sion i andelar är inte behövlig eftersom nettoutfallet inte kommer att kunna bli lägre än vad det var . Med det nu gjorda tillägget av beräkningen av den omvandlade bruttoersättningen uppstår det en överensstämmelse med den nya beskattningen enligt SINK. 10.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:193) om ändring i lagen (2000:799) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Punkten 11 i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:881) om ändring i lagen om allmän försäkring upphävda bestämmelser om barntillägg gäller fortfarande för dem som hade rätt till barntillägg . Enligt de äldre bestämmelserna är storleken på barntillägget, före minskning för tilläggspension, beroende av om barnet har barnpension enligt 8 kap. lagen om allmän försäkring (AFL). Ändringen i paragrafen innebär en- dast en anpassning till de nya reglerna om barnpension på så sätt att vad som föreskrivs om barnpension enligt AFL i stället skall gälla barnpen- sion och efterlevandestöd till barn enligt lagen (2000:461) om efterle- vandepension och efterlevandestöd till barn eller lagen (2000:462) om införande av nämnda lag. Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:380) om Punkten 10 i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:882) om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring Denna punkt är ny. För att det skall vara möjligt att samordna pension och änkelivränta som enligt de äldre reglerna i 6 kap. 1 § lagen om arbetsskadeförsäkring skall göras fr.o.m. 65-årsmånaden, måste en anpassning göras beträffande de pensionsförmåner som skall minska livräntan. Detta görs på så sätt att folkpension i form av ålderspension ersätts med garantipension enligt lagen (1998:702) om garantipension och tilläggspension i form av änkepension ersätts med änkepension enligt lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn eller lagen (2000:462) om införande av sistnämnda lag. 10.6Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:465) om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring Punkten 4 i övergångsbestämmelserna I denna punkt finns särskilda bestämmelser om efterlevandelivränta till vuxna efterlevande som uppbär efterlevandelivränta /2003. Bestämmelserna anger hur kompensation skall ske för de ändrade skattereglerna. Bestämmelserna innebär att det belopp som efter samordning med efterlevandepensionen betalas ut i livränta för i princip skall utges oförändrad för . Bestämmelserna gäller även för änkelivräntor. I punkten anges också att de nya reglerna om samordning skall gälla när livräntan skall omprövas av annan anled- ning än vid förändring i prisbasbeloppet. För den som uppbär änke- livränta gäller emellertid fortfarande äldre regler om samordning enligt övergångsbestämmelserna till lagen (1988:882) om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. Dessa innebär bl.a. att en änka kan ha rätt till änkelivränta efter det att hon fyllt . I denna punkt har där- för lagts till en bestämmelse som innebär att en änkelivränta som skall omprövas med anledning av att änkan fyller i princip skall beräknas enligt äldre regler men med beaktande av den anpassning av bestämmel- serna som görs i den nya punkten 10 i de nämnda övergångsbestämmel- serna . Se lagförslag 10.5 ovan. 10.7Förslaget till lag om ändring i lagen (1977:268) om uppräkning av yrkesskadelivräntor m.m. Ändringen i paragrafen är en följd av att bestämmelser om samordning av pension och yrkeskadelivränta inte längre finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring (17 kap. 2 §). Motsvarande bestämmelser regleras i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (12 kap. 9 §), lagen (1998:702) om garantipension (4 kap. 4 §) samt lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn (7 kap. 10 §). 10.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:596) om Prop. 2002/03:2 ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt I paragrafens fjärde punkt har en tidigare ändring gjorts (prop. 2001/02:154, bet. 2001/02:SkU24, rskr. 2001/02:266) som oav- siktligt kommit att innebära att den som har såväl pension som sjuk- eller aktivitetsersättning kan komma att överkompenseras på så sätt att dubbla belopp undantas från beskattning . En rättelse har därför nu gjorts som innebär att nämnda kategori från sin månatliga totalt uppburna ersättning endast kan få skattebefrielse med ett belopp. En följdändring har också gjorts avseende skattebefrielsens storlek. 10.9Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag I paragrafen har det i tredje stycket punkten 2 lagts till att rekryterings- bidrag till vuxenstuderande skall öka den bidragsgrundande inkomsten. Bidraget skall behandlas på samma sätt som det studiebidrag som ingår i studiemedlen. 10.10Förslaget till lag om fortsatt giltighet av lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst Lagen har förlängts att gälla t.o.m. utgången av . 10.11Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd I paragrafen har det i punkten 1 lagts till att rekryteringsbidrag till vuxen- studerande skall ingå i de belopp som anges i 25 §. Bidraget stärker mottagarens betalningsförmåga och ska därför behandlas på samma sätt som det studiebidrag som ingår i studiemedlen, dvs. ingå i den återbetal- ningsskyldiges inkomst. I punkten 2 har vidare den angivna förmögen- hetsgränsen höjts. Det s.k. fribeloppet i skattelagstiftningen, dvs. den del av den skattepliktiga förmögenheten som inte beskattas, har höjts och utgör vid taxeringen 2003, för den som inte sambeskattas. Eftersom förmögenhetsgränsen vid beräkningen av tillägget till den bi- dragsskyldiges inkomst skall vara densamma som tillämpas för när skatt börjar tas ut på förmögenhet har därför denna gräns höjts till . Reglerna för sambeskattning skall inte tillämpas. 10.12 Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:492) om Prop. 2002/03:2 ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad Paragrafen har tillförts ett nytt tredje stycke som innebär att om endast en del av sjukersättning eller aktivitetsersättning betalas ut till en nära an- hörig till en försäkrad som är frihetsberövad på grund av att han eller hon är häktad, intagen på kriminalvårdsanstalt eller i hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga för verk- ställighet av sluten ungdomsvård skall vid beräkning av pensions- grundande belopp användas så stor andel av antagandeinkomsten som svarar mot den utbetalade delen. Förslaget har närmare behandlats i avsnitt 6.6. 10.13Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:798) om ändring i lagen (1998:702) om garantipension Ett nytt andra stycke förs in i paragrafen som reglerar vad som skall ingå i beräkningsunderlaget för den övergångsvisa garantipensionen, d.v.s. garantipension till personer födda eller tidigare. Vid beräkningen av underlaget skall garantipensionen beräknas som om överföring av pen- sionsrättigheter till EG inte hade skett. Vid beräkningen av garanti- pension skall således en fiktiv tilläggspension beräknas utifrån de pen- sionspoäng som legat till grund för beräkningen av överföringsbeloppet. Punkten 4 i övergångsbestämmelserna till lagen (1998:702) om garantipension Ändringen i paragrafen är en följd av att folkpension i form av änke- pension inte finns efter utgången av 2002. Denna förmån ersätts av änke- pension eller garantipension till sådan pension enligt bestämmelserna i lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevande- pension och efterlevandestöd till barn. 10.14Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:491) om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag Punkterna 2 och 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna 2. Det nya andra stycket innebär att det är tidpunkten för när en ansökan om handikappersättning kommer in till som avgör vilka bestämmelser om lägsta åldersgräns för rätt till sådan ersättning som skall tillämpas. Kommer ansökan in före ikraftträdandet, dvs. , skall den nuvarande 16-årsgränsen alltjämt gälla om den sökande då fyllt , även om kassan beslutar i ärendet först Prop. 2002/03:2 efter ikraftträdandet. I denna övergångsbestämmelse anges att föräldrar inte har rätt till vårdbidrag barnet har fyllt till utgången av juni månad det år barnet fyller om barnet då uppbär sjukersättning. En- ligt det nu gjorda tillägget har en förälder inte heller rätt till vårdbidrag under tid då barnet uppbär handikappersättning. Ändringen har moti- verats i avsnitt 9. 10.15Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) Punkten 7 i övergångsbestämmelserna Andra stycket i punkten ändras. Ändringen i första meningen innebär att inte bara personer som uppbär folkpension vid bosättning utomlands med stöd av äldre bestämmelser i lagen (1962:381) om allmän försäkring, utan även personer som med stöd av i 4 kap. 4 eller 6 §§ socialförsäk- ringslagen (1999:799) uppbär folkpension, fr.o.m. skall ha rätt till fortsatt utbetalning av sådan ersätt- ning eller pension som träder i stället för folkpension. Andra meningen i stycket är ny och anger att rätt till efterlevandestöd till barn skall prövas enligt bestämmelserna i 4 kap. 4 §. Detta innebär att efterlevandestöd endast efter särskild prövning skall betalas ut vid bo- sättning utomlands. 10.16Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. I paragrafen anges de ersättningsnivåer som skall gälla för barnpension. Därvid har det felaktig angetts, när flera barn är berättigade till barnpen- sion, att det nämnda procenttalet skall ökas . Ökningen skall göras med talet 25. Rättelser görs i enlighet härmed. 10.17Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:215) om ändring i lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn Ändringen i paragrafens femte stycke innebär att garantipensionen skall minskas , i stället för , av den del av efter- levandepensionen som överstiger 1,49 prisbasbelopp. Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. I paragrafen har det i punkten 2 lagts till att rekryteringsbidrag till vuxen- studerande skall läggas till den bidragsgrundande inkomsten. Bidraget skall behandlas på samma sätt som det studiebidrag som ingår i studie- medlen. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Lejon, , , , , Regeringen beslutar proposition Vissa socialförsäkringsfrågor m.m.