prop · GP03160 · 2002-03-04 00:00:00 — Avsikten är att genom utbildning och tekniska insatser stödja den pale- stinska myndigheten i hanteringen av terrorism, som utgår från terri- torium under dess kontroll under iakttagande av mänskliga rättigheter och principerna för en rättsstat. Programmet syftar till förbättringar på såväl det organisatoriska som operativa planet liksom vid hanteringen efter ett terroristdåd, för att t.ex. säkra teknisk bevisning såsom element i en rättvis rättegång. svarar bland annat för utbildningen i mänsk- liga rättigheter genom . Verksamheten skall ses som ett bidrag till fredsprocessen men har endast kunnat bedrivas i den begränsade utsträckning som säkerhetsläget medgivit. Samordningen sköts alltjämt av svensken från ett kontor i . Under det svenska ordförandeskapet uppnåddes enig- het om en modell för programmets överlevnad, utan att säkerheten för berörd personal riskeras. Förberedelser påbörjades inför ett läge som medger att verksamheten åter kan gå in i en högre aktivitetsnivå. 37.13Integrering av miljö i allmänna rådets politikområden Allmänna rådet antog en rapport om integrering av miljöaspekter i allmänna rådets politikområden. Rapporten överlämnades senare till Europeiska rådets möte i som svar på ett uppdrag från i . Rapporten innehåller en beskrivning av i vilken utsträckning miljöhän- syn nu är integrerat i allmänna rådets politikområden, målsättningar för framtida arbete samt åtgärder för att uppnå dessa. Kommissionen fick i uppdrag att lämna förslag till en vidareutvecklad strategi, inklusive indikatorer för att mäta framsteg. Vidare överenskoms att strategin skall ses över regelbundet, nästa översyn skall göras . Miljöförstöring kan vara både orsak till och resultat av konflikter. försöka att i förväg identifiera miljö- och naturresursproblem som kan leda till konflikter eller massflykt. Miljöhänsyn skall betonas starkare i multilateralt samarbete. fortsatt vara ledande i klimatförhandlingarna. Miljöhänsyn bör ges ökad tyngd i handelsavtal med tredjeländer, t. ex. genom miljökonsekvensbedömningar av olika sektorer som ingår i Handelsavtal och miljöavtal bör göras ömsesidigt stödjande. bör ge ökat stöd till kapacitetsuppbyggnad i utvecklingsländer. Miljösamarbete, med fokus på klimatfrågan, bör vara en stående punkt på dagordningen för den transatlantiska dialogen. Rapporten baserades på ett svenskt ordförandeskapsdokument. förhandlingens gång presenterade kommissionen ett omfattande doku- ment som utgjorde bakgrund till diskussionerna. 37.14 Integration av rättsliga och inrikes frågor De rättsliga och inrikes frågorna har fått en alltmer central betydelse i EU:s förbindelser med omvärlden. I samband med att i definierade konkreta åtgärder för utvecklingen av EU till ett område för frihet, säkerhet och rättvisa uppmärksammades att rättsliga och inrikes frågor måste integreras i definitionen och genomförandet av unionens övriga politikområden och verksamheter. i Feira godkände prioriteringar för EU:s externa insatser på området för rättsliga och inrikes frågor. Ramen för EU:s externa åtaganden fick däri- genom fastare ramar och tydligare riktlinjer. Med denna utgångspunkt utarbetade det svenska ordförandeskapet ett arbetsprogram för yttre förbindelser på området för rättsliga och inrikes frågor. De belgiska och spanska ordförandeskapen ställde sig bakom pro- grammet som gäller för perioden och som främjar kontinuitet samt samarbete mellan sittande och inkommande ord- förandeskap för att utveckla programmet efter hand. Programmets mål- sättningar omfattar främst , stabilitetspakten för , de gemensamma strategierna för , och Medelhavsom- rådet. Även andra geografiska områden och internationella organisationer omfattas av programmet. Uppföljning av arbetet skedde av i Laeken. 38 Den gemensamma handelspolitiken EG:s handelsrelationer med länder utanför EU, liksom EG:s agerande i världshandelsorganisationen , hanteras inom ramen för den gemensamma handelspolitiken. Kommissionen för EG:s talan i dessa sammanhang. Detta fastläggs i fördragets art. 133. Som ett litet och utrikeshandelsberoende land behöver ett öppet och väl fungerande internationellt handelssystem. verkar för att EG både i sina bilaterala och regionala handelsrelationer, liksom i WTO, skall agera på ett sätt som bidrar till att förbättra förutsättningarna för handel både inom och utanför EG. WTO bildades och efterträdde som huvudorganisation för den multilaterala handelspolitiken. WTO administrerar därmed bland annat avtalen om varor (), tjänster (GATS), handel och immaterialrätt (TRIPS) jordbruksavtalet (AoA) samt avtalet för att lösa handelstvister. WTO hade 142 medlemsländer, och 30 förhandlade om medlemskap. upptogs som medlem av förhandlingar. Bland de länder som ännu står utanför organisationen märks , vissa av de tidigare och några ytterligare länder som t.ex. . i) Arbetet och förutsättningarna inför WTO:s arbete kom att präglas av förberedelserna inför ministerkonferensen i . Vis av lärdomarna från misslyckandet i påbörjades direkt efter Seattle-mötet ett förtroendeskapande arbete i WTO. Särskild uppmärksamhet ägnades åt u- ländernas problem med att genomföra tidigare ingångna avtal. Stor möda lades också på att göra förberedelsearbetet mer inklusivt . Grunden för EU:s agerande inför och i var de riktlinjer som antog före Seattle-mötet. En viktig komponent i förberedelseprocessen var ett ökat samarbete mellan och . WTO:s fjärde ministermöte ägde rum i huvudstad . Vid mötet nåddes enighet om att sätta igång en ny bred runda av multilaterala handelsförhandlingar i WTO. Mötet präglades av en konstruktiv anda och kompromissvilja till skillnad från ministermötet i . Till den positiva stämningen bidrog att WTO-länderna godkände avsteg från regelverkets stadganden för EU:s preferensavtal med 77 länder i , och (de s.k. AKS-länderna f.d. AVS-länderna), en så kallad "waiver". agerade mer aktivt och samfällt än tidigare, vilket bidrog till att förhandlingsdagordningen fick en tydlig utvecklingsprofil. Av särskild betydelse för var deklarationen om TRIPS och hälsa och paketet om genomförandet av In i det sista var det dock osäkert om mötet Skr. 2001/02:160 skulle kunna fatta beslut om en ny runda. Först efter att mötet förlängts nästan kunde som sista land ansluta sig till konsensus om innehållet i ministerdeklarationen. Under konferensen godkändes och anslutning till WTO. iii) Resultatet av ministerkonferensen Utfallet av ministerkonferensen är överlag positivt från ett svenskt perspektiv. Den överenskomna förhandlingsdagordningen innehåller de flesta frågor som EU och drev inför mötet. Ministerdeklarationen återspeglar flera av de krav som kan ställas på en dagordning som svarar mot behov. Utmaningen blir att omsätta detta i ett konkret förhandlingsresultat. Många betonade att dagordningen kräver ökade insatser för kapacitetsuppbyggande och tekniskt bistånd. I deklarationstexten fastställs ambitionerna för nästa jordbruksavtal i WTO: betydande förbättringar i marknadstillträde; neddragning av, med målet att fasa ut, alla former av exportstöd; betydande neddragningar av handelsstörande internstöd; särskild och differentierad behandling skall vara en integrerad del av samtliga förhandlingsområden; hänsyn skall tas till så kallade "non-trade concerns" (t.ex. livsmedelssäkerhet, landsbygds- utveckling, miljöförbättrande åtgärder, djurskydd och säkra livsmedel). arbetar för att intressen fortsatt skall ha en framskjuten ställning i denna jordbruksförhandling. kommelse till slutligt förhandlingsresultat skall finnas Inom ramen för WTO:s s.k. inbyggda agenda, och i enlighet med det Allmänna (General on Trade in Services, GATS), inleddes nya heltäckande De hittillsvarande diskussionerna om liberaliseringar i olika sektorer har visat att det fortsatt råder tämligen stor enighet inom såväl EG som i WTO, även om prioriteringarna naturligt nog skiljer sig åt mellan olika medlemsländer. medlemsländerna lämna in sina första kravlistor till varandra och senast skall de första erbjudandena lämnas. Från svensk sida ses förbättrat marknadstillträde för industriprodukter som ett centralt element i arbetsprogrammet. Enligt ministerdeklarationen skall förhandlingar ske om reducering eller eliminering av tullar med fokus inriktad på tulltoppar, höga tullar i övrigt samt tulleskalering. Inga varor skall undantas och särskild hänsyn Skr. 2001/02:160 tas till produkter av intresse för . skall också uppmärksammas. I deklarationen fastställs att förhandlingar skall hållas om upprättandet av ett multilateralt system för skydd för geografiska ursprungsbeteckningar för vin och sprit. Detta föreskrivs redan i och frågan drevs främst av EU med stöd av bland annat en grupp . Förhandlingarna skall vara avslutade till den femte ministerkonferensen . Skrivningarna i deklarationstexten innebär att relationen mellan och konventionen om biologisk mångfald, skydd för traditionell kunskap och folklore liksom andra relevanta förändringar skall inkluderas i arbetsprogram. Dessa frågor skall även beaktas under de pågående översynerna av relevanta artiklar och särskild vikt skall läggas vid eventuella svårigheter att genomföra . Ministerdeklarationen slår fast att förhandlingar om ett multilateralt ramverk för handel och investeringar skall inledas efter den femte ministerkonferensen. WTO:s medlemmar skall gemensamt besluta om formerna för förhandlingarna. Arbetet i fråga om investeringar skall fokusera på: öppenhet, icke- diskriminering, formerna för åtagande i den inledande etableringsfasen baserad på GATS-modellen med en positiv lista, utvecklingsbestämmel- ser, säkerhetsåtgärder vad gäller undantag och betalningsbalanser samt konsultation och tvistlösning mellan medlemmar. I arbetet skall utveck- lingsländer och minst utvecklade länders särskilda behov integreras genom att ge medlemmar möjlighet att göra åtaganden och underkasta sig skyldigheter utifrån individuella förutsättningar och behov. Enligt ministerdeklarationen skall förhandlingar inledas efter femte ministerkonferensen om multilaterala ramverk för handel och konkurrenspolitik. WTO:s medlemmar skall gemensamt besluta om formerna för förhandlingarna. Arbetet i fråga om konkurrens fram till den femte ministerkonferensen kommer att koncen- treras på klargörande av grundläggande principer, inklusive öppenhet; ickediskriminering och rättssäkerhet; regler om mycket allvarliga kon- kurrensbegränsningar; formerna för frivilligt samarbete; stöd till förstär- kning av konkurrensmyndigheter i utvecklingsländer genom kapacitets- uppbyggnad. I detta arbete skall full hänsyn tas till utvecklingsländers och minst utvecklade länders behov samt att lämplig flexibilitet visas gentemot dessa länder. Förhandlingarna om ett avtal om öppenhet i offentlig upphandling kommer att inledas efter femte ministerkonferensen. skall gemensamt besluta om formerna för förhandlingarna. Endast öppenhetsaspekter kommer att bli föremål för förhandling och därmed inte frågan om ökat marknadstillträde. liksom behov av tekniskt bistånd skall beaktas i arbetet och då särskilt de minst utvecklade ländernas behov. Enligt ministerdeklarationen skall förhandlingar inledas efter femte ministerkonferensen om förenkling av handelsprocedurer. lemmar skall gemensamt besluta om formerna för förhandlingarna. Komplicerade procedurer i samband med import eller export av varor är kostsamma för både företag och myndigheter. Det är ett internationellt intresse att så långt möjligt förenkla dessa procedurer. WTO skall därför genomföras med detta syfte. Här kommer man särskilt att ta hänsyn till det behov av tekniskt bistånd som utvecklingsländer kan behöva för ett genomföra sådana förenklingar. Deklarationstexten om miljö innebär ett steg framåt för miljöfrågorna och målet om hållbar utveckling. konkret att förhandlas inom WTO i den stundande rundan. lingarna skall dels leda till minskade handelshinder för miljöprodukter och miljötjänster, dels klargöra förhållande mellan internationella miljö- avtal (Multilateral Environment Agreements, ) och WTO:s Dessutom skall procedurer för ett förbättrat utbyte av informa- tion mellan WTO- och MEA-sekretariaten förhandlas. texten fast att WTO inom ramen för kommande förhandlingar skall arbeta för att göra handel och miljö ömsesidigt stödjande och bidra till processen inför mötet i om hållbar utveckling. Det visserligen begränsade mandatet för förhandlingar om avtalen om antidumping och om subventioner och utjämningsåtgärder bör ses som en Det såg länge ut som om dessa avtal inte skulle kunna ändras utan endast klarläggas under den nya förhandlingsrundan. Export från EU och dess medlemsländer är den främsta måltavlan för de antidumpningåtgärder som vidtas av andra WTO-länder. ett betydande intresse för unionen att få till stånd striktare regler om dumpningundersökningar och åtgärder. Frågan om handel och mänskliga rättigheter i arbetslivet, och framförallt en institutionell koppling mellan WTO och (International Labour Organisation), var högt prioriterat för vid ministermötet. steg på vägen togs genom att det positiva arbete som drivs i noterades i ministerdeklarationen. Som ett resultat av starkt motstånd från u-landshåll var EU tvunget att acceptera en svagare formulering än målsättningarna i EU:s rådsslutsatser. Ministerdeklarationen beaktar tydligt utvecklingssituationen i och reflekterar i flertalet delar de intressen som krävt skall inkluderas i texten. välkomnar den uttalade utvecklings- inriktningen och anser att detta var en grundförutsättning för WTO:s legitimitet, för vilja att påbörja förhandlingar och förmåga att utnyttja handeln som ett utvecklingsinstrument. Genomförande av ingångna avtal Framsteg gjordes inför och under ministerkonferensen på det för u- länder viktiga området genomförande av tidigare ingångna . Ett separat beslut kunde fattas i som omfattar ungefär hälften av de ca 100 genomförandefrågor som identifierats i förberedelseprocessen. instrueras att samarbeta med andra organisationer i syfte att stärka inhemska initiativ att göra handel till en del av sina utvecklingsplaner och strategier för att bekämpa fattigdom. WTO:s tekniska bistånd skall inriktas på att assistera i deras strävanden att dra nytta av WTO-medlemskapet, anpassa sig till WTO-reglerna och genomföra sina åtaganden. Prioritet skall ges till små, utsatta ekonomier, transitionsekonomier och stater utan representation i Génève. I syfte att säkra en långsiktig och förutsägbar finansiering av det tekniska biståndet ges i uppgift att ta fram en plan över hur en sådan finansiering skall ske. Deklarationen om och hälsa Den politiskt viktiga deklarationen om TRIPS och hälsa var viktigt inför beslutet att inleda en ny förhandlingsrunda. Deklarationen visar att WTO- systemet är flexibelt och kan möta de krav som en hälsokris som hiv/aids- epidemin innebär. Deklarationen bidrar till att bringa klarhet i hur avtalets bestämmelser med betydelse för tillgång till läkemedel skall tillämpas. Deklarationen innebär inte att immaterialrättsskyddet urholkas. Det viktiga patentskyddet för att stimulera forskning och utveckling av nya läkemedel kvarstår intakt. De minst utvecklade länderna ges förlängda övergångstider till 2016 för att genomföra bestämmelser om patentskydd. gäller tvångslicenser i länder utan egen produktionskapacitet skall en lösning på detta problem utarbetas i . Verksamheten i skall ses i ljuset av det omfattande arbete som lades ner i samband med FN:s tionde konferens om handel och utveckling i . Vid denna gjordes en uppföljning av förberedelserna inför FN:s tredje konferens för de minst utvecklade länderna i , vid vilken hade rollen som konfe- renssekretariat. Det mellanstatliga arbetet i präglades i övrigt av en lång rad sammankomster i form av expertmöten, kommis- sionsmöten och möten i Trade and (). juninovember hölls ett tiotal expertmöten med inriktning på följande teman: teknologiöverföring; konkurrenslagstiftning och konkurrenspolitik; främjande av kapacitet för produktion och export av jordbruksbaserade produkter; energi och handel; bokför- ingsstandarder; elektronisk handel och internationella transporter; konsu- mentfrågor och konkurrens; främjande av små företags konkurrenskraft i ; effekter av utländska direktinvesteringar på industrialisering och entreprenörskap i ; jämlikhetsaspekter på handel och företag- ande. Utöver nämnda expertmöten hölls även möten med kommissionen för vetenskap och teknologi för utveckling, ett styrelsemöte i TDB , ett särskilt möte om kustlösa , ett möte i program- och budget- kommittén och ett nytt styrelsemöte i TDB . Sistnämnda möte hade fyra huvudfrågor på sin agenda: internationella finansiella frågor; stöd till de minst utvecklade (MUL); bidrag till FN:s aktionsprogram för ; genomgång av program för tekniskt bistånd. Därutöver behandlades även bistånd till och stöd till kustlösa . har fortsatt att aktivt delta i det internationella råvarusamarbetet, även om den tidigare höga profilen har ersatts av en lägre aktivitetsnivå på grund av ändrade politiska och ekonomiska Tron på regleringstänkande i det internationella råvarusamarbetet fick successivt ge vika för marknadsanpas- sade lösningar på råvarusektorns problem. bland annat märkts på att den privata sektorn getts en mer integrerad och aktiv roll i det internationella råvarusamarbetet. 2001/02:160 tydligt är detta i de nya avtalen när det gäller kaffe och kakao, där den privata sektorn ges en klart specificerad och tydlig roll. I den mån internationella råvaruavtal har en utformning och innehåll som gör dem till en del av den gemensamma handelspolitiken, så har EG exklusiv kompetens och kommissionen talar ensam för medlemsländerna. Detta gäller numera kaffe, olivolja, spannmål och socker. För andra råvaruavtal gäller delad kompetens. Avtal med delad kompetens mellan medlemsländerna och EG gäller råvaror som t.ex. tropiskt timmer. Medlemsländerna och kommissionen eftersträvar genom ett löpande och aktivt samrådsförfarande i rådsarbetsgruppen för råvaror, den s.k. PROBA-gruppen, att enas om gemensamma ståndpunkter och att alltid uppträda gemensamt på hela råvarufältet. Det allmänna preferenssystemet (, GSP) är en del av den gemensamma handelspolitiken inom gemen- skapen. Genom GSP-systemet beviljas utvecklingsländer tullsänkningar eller tullfrihet på ett stort antal produkter. Ytterligare tullsänkningar kan fås om förmånslandet förbinder sig att antingen följa de grundläggande rättigheterna för arbetstagare eller att skydda miljön genom hållbar förvaltning av tropiska skogar. har beviljats förmåner på arbetsrättens område och har ansökt men ännu inte beviljats denna särskilda ordning. och har också anmält sitt intresse för denna särskilda förmån. Allmänna rådet antog den nya GSP-förordningen som gäller för perioden . De viktigaste förändring- arna är att systemet har blivit betydligt lättare att använda och att det finns en större förutsägbarhet för de länder som blir anslutna eller uteslutna ur systemet. Fr o m kan en vara klassificeras som känslig eller icke-känslig. De känsliga produkterna får en tullnedsättning på (värdetull) eller tullnedsättning av den specifika tullen, (t.ex. kr/kg). Om ett förmånsland antagit och korrekt tillämpar de åtta ILO- konventionerna om mänskliga rättigheter för arbetstagare erhåller det ytterligare 5 procents tullavdrag. Samma sak gäller om landet i sin nationella lagstiftning har antagit och tillämpar internationellt erkända normer och riktlinjer för hållbar förvaltning av tropiska skogar. Ett u-land kan ansöka om båda förmånerna, vilket i den maximala situationen innebär en tullnedsättning med totalt (3,+ + = ). I den nya GSP-förordningen finns också strängare krav på förmånsländerna vad gäller deras tillämpning av de grundläggande åtta . Om ett förmånsland allvarligt och systematisk kränker föreningsfriheten, den kollektiva förhandlingsrätten eller princi- pen om ickediskriminering vid anställning och i yrkeslivet samt vid barnarbete kan det uteslutas temporärt ur GSP-systemet efter en viss tids Skr. 2001/02:160 undersökning och dialog med förmånsländerna. har införlivats i GSP-förordningens drogregim och erbjuds nu tillsammans med de tidigare elva länderna från och Andinerna tullfrihet för ett stort antal varor. Detta skall ge dem incita- ment att ersätta sin narkotikahandel med produktion och export av andra varor. I den nya förordningen har kravet på anpassning till ILO- konventionerna och miljön införts som nya ingredienser. Handelspolitiskt inleddes det svenska ordförandeskapet med diskussioner om att de minst utvecklade länderna i världen f.n. 49 stycken skulle kunna erbjudas tull- och kvotfrihet för alla varor utom vapen och ammunition. Kommissionen hade presenterat sitt förslag under arbetsnamnet (Everything-but-Arms) och denna fråga blev föremål för omfattande diskussioner. Slutligen kunde beslut fattas av allmänna rådet efter en dramatisk och lyckosam slutför- handling under handelsministerns ledning. Beslutet, som fick mycket uppmärksamhet i media, bland och lobbyingorganisationer samt beröm från FN, innebar att samtliga varor blev tullfria med omedelbar verkan med undantag för de tre känsliga produkterna socker, ris och bananer. För dessa beslutades om övergångsperioder och kvotsystem som innebär att bananer blir helt kvot- och tullfria och ris och socker . EBA-beslutet (EG) 416/2001 har helt inarbetats i den nya GSP-förord- ningen som allmänna rådet antog . Arbetet i har, som normalt, även präglats av förberedelse inför och uppföljning av förhandlingar om statsstödd exportfinansiering i den ekonomiska samarbetsorganisationen (). Framsteg har gjorts främst på områdena miljöhänsyn, anpassning av till världshandelsorganisationen , hänsyn till skuldbördan vid exportfinansiering till de fattigaste länderna och gemensam tillämpning inom EU för statsstödda exportkrediter. Miljöhänsyn vid statsstödd exportfinansiering enades 24 av 26 medlemsstater (undantag och ) att genomföra gemensamma riktlinjer om miljöhänsyn vid statsstödd exportfinansiering. På nationell nivå skall länderna påbörja genomförandet av överenskommelsen. Riktlinjerna är viktiga dels för att skapa skärpta miljökrav, dels för att skapa lika villkor för ländernas exportföretag. Enligt riktlinjerna skall varje land ta hänsyn till miljö inklusive folk- Skr. 2001/02:160 omflyttningar och hänsyn till minoriteter. Anpassning av till WTO, jordbrukskrediter och fartygskrediter som gått har förhandlingarna i om högsta tillåtna kredittider för jordbrukskrediter resulterat i att alla länder utom har accepterat det slutgiltiga förslaget. Då vidhåller sin inställ- ning kommer frågan troligen förhandlas vidare parallellt i och . Slutförhandlingar i förs i frågan om fartygskrediter. En över- enskommelse mellan de länder som har stor varvsindustri inklusive hela EU bör kunna vara inom räckhåll. har klargjort att de inte kommer att delta i denna överenskommelse. Hänsyn till skuldbördan vid exportfinansiering till de fattigaste länderna För att minska skuldbördan hos de fattigaste länderna, de s.k HIPC- länderna, Heavily Indepted Poor Countries (HIPC), antogs i en principöverenskommelse om att undvika improduktiva utgifter. Informa- tion om vilken finansiering medlemsländerna givit HIPC-länder skall lämnas till och delvis till allmänheten. Gemensam tillämpning inom EU för statsstödda exportkrediter Under det svenska ordförandeskapet enades EU:s medlemsländer om hur de skall minska flexibiliteten vid erbjudande av de statsstödda exportkrediterna. Överenskommelsen trädde i kraft . EU har i och med Amsterdamfördragets ikraftträdande fått ett ökat antal mål och instrument för förbindelserna med omvärlden. Dessa omspänner säkerhetspolitik, handelspolitik, utvecklingssamarbete, migrationsfrågor, globala miljöfrågor och allmänna diplomatiska förbindelser med enskilda länder och regioner. Det som i ökande grad blivit tydligt och ännu mer är de starka samband som finns mellan dessa ämnesområden av de yttre förbindelserna.