prop · GP03100d8 · 2002-04-15 00:00:00 — Under löpande budgetår skall regeringen enligt 36 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten redovisa prognoser över utfallet av statens inkomster och utgifter samt statens lånebehov. Väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och beräknat utfall skall förklaras. I denna proposition redovisas nu den första prognosen . I avsnitt 6.1.1 redovisas prognosen för de takbegränsade utgifterna, medan beräkningarna av inkomsterna och statsbudgetens saldo redovisas i kapitel 5 respektive avsnitt 4.4.4. Tabell 6.1 Statsbudgetens utgifter -2,6 1 Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. I budgetpropositionen beräknades statsbudgetens utgifter till . beslutade därefter att tidigarelägga utbetalningar av arealersättning till 2001, varför statsbudgetens utgifter för fastställdes till . I den aktuella prognosen beräknas utgifterna till . Förändringen på förklaras av att de primära utgifterna har reviderats upp med medan statsskuldsräntorna har reviderats ned med . Nedrevideringen av prognosen för statsskuldsräntor beror främst på lägre utländska räntenivåer och på en tidigare- lagd räntebetalning till 2001. Den del av förändringen som hänförs till utgifter exklusive statsskuldsräntor förklaras i avsnitt 6.1.1. 6.1.1Takbegränsade utgifter jämfört med statsbudgeten Utgiftstaket för staten omfattar utgiftsområdena 1 till 25 samt 27. Däremot ingår inte utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Till de takbegränsade utgifterna räknas utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. I budgeteringen ingår även posten Minskning av anslagsbehållningar. Skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna utgörs av budgeteringsmarginalen. Utgiftstaket för staten är ett centralt budgetpolitiskt åtagande för regeringen och . Om det finns risk för att utgiftstaket för staten kommer att överskridas skall regeringen, enligt 42 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, för att undvika detta, vidta sådana åtgärder som den har befogenheter till eller föreslå nödvändiga åtgärder. Det av beslutade utgiftstaket för staten på ligger fast. Regeringen följer noggrant utgiftsutvecklingen genom månatlig uppföljning och regelbundna prognoser för att kunna vidta nödvändiga åtgärder om utgiftstaket bedöms vara hotat. De takbegränsade utgifterna beräknades i budgetpropositionen till . Budgeteringsmarginalen uppgick därmed till . Till följd av beslut om tidigareläggning av arealersättning ökade budgeteringsmarginalen till 5,4 I den nu aktuella beräkningen bedöms de takbegränsade utgifterna uppgå till . Detta innebär att budgeteringsmarginalen har minskat med jämfört med statsbudgeten. Jämfört med 2001 ökar de takbegränsade utgifterna med ca , vilket motsvarar en real ökning på . Om hänsyn tas till tekniska förändringar som motiverat justeringar av utgiftstaket ökar dock de underliggande utgifterna med , vilket motsvarar en real ökning på . Som andel av BNP beräknas de takbegränsade utgifterna uppgå till , vilket är lägre än 2001. Tabell 6.2 Takbegränsade utgifter -0,3 -4,6 1 Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar på . I tabell 6.3 redovisas de prognostiserade utgifterna för respektive utgiftsområde och de beräknade utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. För vissa utgiftsområden avviker utgiftsprognoserna kraftigt i förhållande till anvisade medel i statsbudgeten. Nedan beskrivs de största skillnaderna jämfört med statsbudgeten. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgifterna beräknas bli högre än anvisade medel i statsbudgeten, främst avseende Biståndsverksamhet och Samarbete med där anslagsbehållningar beräknas utnyttjas. I statsbudgeten bestod posten Minskning av anslagsbehållningar på i hög utsträckning av en prognostiserad förbrukning av anslagsbehållningar inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Prognosen för Invandrare och flyktingar är högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Ökad inströmning av asylsökande bl.a. till följd av operativa inträde i medför högre utgifter för anslaget Mottagande av asylsökande. Även utgifterna för anslaget Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna beräknas bli högre än i statsbudgeten beroende på vissa eftersläpningar i verksamheten . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Sjukfrånvaron fortsätter att öka. Sjukpenning och rehabilitering m.m. beräknas därmed bli högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Även prognosen för Förtidspensioner är högre än i statsbudgeten. Antalet arbetslösa och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program väntas bli högre jämfört med den bedömning som gjordes i budgetpropositionen . Som en konsekvens av detta beräknas utgifterna för Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd bli högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Antalet konkurser ökade och utfallen indikerar att den utvecklingen fortsätter även . Utgifterna för Bidrag till lönegarantiersättning bedöms därför öka jämfört med vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna beräknas bli ca lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Detta beror främst på ett antagande om lägre studerandevolymer inom både eftergymnasial utbildning och vuxenutbildning. Vidare har prognosen för Studiemedel m.m. justerats ned då effekten av ändrade fribeloppsregler förväntas bli mindre än tidigare beräknat. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgifterna för Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting blir högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Enligt definitiva beräkningar ökar omslutningen i utjämningssystemet. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Avgiften till Europeiska gemenskapen beräknas bli lägre än i statsbudgeten dels till följd av att EG- budgetens överskott 2001 medför en lägre avgift , dels på grund av en tidigareläggning av januariavgiften till . I statsbudgeten var förbrukningen av anslagsbehållningar inte fördelad per utgiftsområde, utan redovisades under posten Minskning av anslagsbehållningar. I den aktuella prognosen ingår emellertid förbrukningen av anslagsbehållningar under respektive anslag och utgiftsområde. Statsbudgetens utfall visar att anslagsbehållningarna på reservations- och ramanslag uppgick till vid utgången av 2001. kommer anslagsbehållningarna att minska i den mån utgifterna överstiger anvisade medel på statsbudgeten eller till följd av beslut om indragningar. Tillskott av medel på tilläggsbudget kan i stället bidra till en ökning av anslagsbehållningarna. Posten Minskning av anslagsbehållningar uppgick till i statsbudgeten för och beräknades där som skillnaden mellan prognostiserade utgifter och anvisade medel. Anvisade medel föreslås öka med på tilläggsbudget i denna proposition. Skillnaden mellan prognos och totalt anvisade medel exklusive statsskuldsräntor beräknas nu till -0,, vilket innebär att anslagsbehållningarna beräknas öka till . Kommande indragningar, bl.a. till följd av den s.k. treprocentregeln5, kan dock komma att innebära att anslagsbehållningarna blir lägre. 5 För att en myndighet skall få disponera den del av ramanslagssparandet som överstiger av föregående års tilldelade anslag krävs beslut av regeringen (SFS 1996:1189). Tabell 6.3 Takbegränsade utgifter och 2002 per utgiftsområde Skatt, tull och exekution -0,2 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn -0,1 -0,2 -0,8 -0,1 -0,3 Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande -0,5 Regional utjämning och utveckling -0,1 Allmän miljö- och naturvård -0,4 -0,2 -0,1 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar -0,1 Allmänna bidrag till kommuner -2,6 Avgiften till Europeiska gemenskapen -4,4 -1,2 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten -0,3 -4,6 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 6.2Konsekvensberäkning av utgifternas fördelning på utgiftsområden 20032004 Regeringen presenterade i budgetpropositionen en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden . godkände förslaget (prop. 2001/02:1, bet. 2001/2002:FiU10, rskr. 2001/2002:137). I detta avsnitt redovisar regeringen en konsekvensberäkning av utgifterna på utgiftsområden för åren 20032004. Skillnaderna i förhållande till de preliminära ramarna i budgetpropositionen framgår av tabell 6.4. Beräkningarna är baserade på nu kända förutsättningar vad avser den ekonomiska utvecklingen och på gällande regelsystem. I konsekvensberäkningen tillåts förändrade makroekonomiska förutsättningar, förändrade volymantaganden inom vissa transfereringssystem och förändrad pris- och löneomräkning påverka utgifterna per utgiftsområde jämfört med utgiftsramarna i budgetpropositionen. Förändrade antaganden om förbrukning av anslagsbehållningar för förvaltnings- och investeringsanslag redovisas inte på respektive utgiftsområde utan ingår i beräkningsposten minskning av anslagsbehållningar. baserad på vissa givna förutsättningar. Beräkningarna avser anslagsnivån under förutsättning att inga nya utgiftspåverkande beslut fattas. Beslut som redan fattat beaktas både vad gäller reformer och besparingar. Motsvarande gäller för aviserade beslut som inkluderats i utgiftsramarna i budgetpropositionen . Vid sidan av den politik och de reformer och andra utgiftsförändringar som föreslogs eller aviserades i budgetpropositionen för åren 20022004 tar konsekvensberäkningen även hänsyn till att inkomstprövningen av änkepensioner upphör och att investeringsbidraget för anordnande av bostäder för studenter förlängs (de enskilda reformernas budgeteffekt redovisas i tabell 4.7, avsnitt 4.3). För utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp förutsätter beräkningen att kraftfulla och offensiva insatser föreslås i budgetpropositionen för att hejda kostnadsutvecklingen inom utgiftsområdet och minska sjuktalen i förhållande till dagens nivå. I budgetpropositionen kan utgiftsramarna komma att justeras på grund av att exempelvis pris- och lönekänsliga anslag ändras till följd av nya bedömningar om den ekonomiska utvecklingen. Tabell 6.4 Konsekvensberäkning av utgifterna på utgiftsområden för åren 20032004 Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 6.2.1De takbegränsade utgifternas förändring jämfört med budgetpropositionen Det finns flera orsaker till att utgifterna för enskilda utgiftsområden enligt konsekvensberäkningen har förändrats jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Utgiftsramarna har ändrats till följd av föreslagna utgiftsreformer och utgiftsminskningar, reviderade makroekonomiska förutsättningar, reviderad pris- och löneomräkning, förändrade volymer inom vissa regelstyrda bidragssystem och förändrade prognosmetoder. I tabell 6.5 har förändringen jämfört med beräkningen i budgetpropositionen av de takbegränsade utgifterna för 20032004 delats upp på dessa faktorer. Tabell 6.5 Förändring av takbegränsade utgifter mellan budgetpropositionen års ekonomiska vårproposition Takbegränsade utgifter i budget- Nya utgiftsreformer och utgiftsminskningar Reviderad pris- och löneomräkning -3,6 -3,3 Förändrad prognos för anslagsbehållningar -1,6 -0,7 -0,5 I avsnitt 4.3 redogörs för de förslag till reformer och utgiftsminskningar som aviseras i denna proposition. upphör inkomstprövningen av änkepensioner. Detta innebär att utgifterna för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom ökar med brutto . De ökade utgifterna för änkepensionen innebär ökade skatteintäkter uppgående till ca för landets kommuner. Statsbidraget till kommunerna nedjusteras med motsvarande belopp, nettokostnaden för reformen uppgår därför till ca . En viss minskning sker även av utgifterna för statliga tjänstepensioner, ca , då dessa är samordnade med änkepensionen. regeringen att i budgetpropositionen föreslå att investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter tillförs 2003. Satsningen är finansierad. Utgifternas fördelning på utgiftsområden påverkas av en ändrad bedömning av den ekonomiska utvecklingen. Anslag som är beroende av den makroekonomiska utvecklingen har justerats med hänsyn till de reviderade makroekonomiska prognoserna. Denna justering berör huvudsakligen ett fyrtiotal olika anslag för transfereringsändamål. De makroekonomiska förändringarna i form av bl.a. högre arbetslöshet och fler deltagare i arbetsmarknadspolitiska program, medför högre utgifter jämfört med budgetpropositionen . Sammantaget beräknas de förändrade makroekonomiska prognoserna medföra att de takbegränsade utgifterna blir högre 2003. Utgifterna 2004 påverkas däremot totalt sett inte av de ändrade makroekonomiska förutsättningarna. Högre utgifter till följd av högre prisbasbelopp och fler personer i arbetsmarknadspolitiska program motverkas av att inkomstindex beräknas bli lägre än i beräkningen i budgetpropositionen . Det lägre inkomstindexet beräknas ge lägre utgifter för främst ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Pris- och löneomräkning av anslagen till myndigheternas förvaltningskostnader I den inledande fasen av budgetprocessen hanteras anslag för förvaltningsändamål i fasta priser. Dessa anslag räknas om till löpande priser genom att pris- och löneindex knyts till anslagen. I budgetpropositionen gjordes en preliminär pris- och löneomräkning av anslagen för förvaltningsändamål för 20032004. Slutlig pris- och löneomräkning av anslagen för förvaltningsändamål har därefter genomförts. Den baseras bl.a. på löneutvecklingen inom tillverkningsindustrin. Vid beräkningen görs ett avdrag för produktivitetsutvecklingen motsvarande den genomsnittliga utvecklingen inom den privata tjänstesektorn . revideras den preliminära pris- och löneomräkningen av anslagen för förvaltningsändamål. Pris- och löneomräkningen baseras bl.a. på antaganden om löneutvecklingen i den konkurrensutsatta sektorn. Avdrag görs också för en prognostiserad produktivitetsutveckling som följer den privata tjänstesektorn. Till följd av den slutgiltiga pris- och löneomräkningen ökar utgiftsramarna med 2003 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Förändringen berör främst utgiftsområdena 6 Totalförsvar samt 22 Kommunikationer, vars utgiftsramar höjs med till följd av de nya beräkningarna. medför den nya preliminära pris- och löneomräkningen att anslagsbeloppen ökar med i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen. Ramarna höjs inom de ovan angivna utgiftsområdena med sammantaget . Utgiftsramarna kan också förändras till följd av nya prognoser för volymer inom vissa regelstyrda system. De största volymförändringarna prognostiseras inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp där utgifterna revideras upp främst till följd av att antalet förtidspensionärer antas öka. Upprevideringarna uppgår till 2003 och till ca 2004 jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen. Sammantaget beräknas ändrade volymer bidra till att utgiftsområdesramarna ökar med ca 2003 och med 2004 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Revideringar av ramarna kan också orsakas av nya prognosmetoder, justeringar till följd av nytillkommen information, korrigeringar av tidigare gjorda fel samt regeländringar utom regeringens omedelbara kontroll. Dessa revideringar beräknas bidra till att utgifterna blir lägre 2003 och lägre 2004. Revideringarna berör flera utgiftsområden, men kan till största delen hänföras till utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Nya beräkningar av bidrag till arbetslöshetsersättning tar hänsyn till att en mindre andel av de öppet arbetslösa, enligt arbetskraftsundersökning, uppbär inkomstrelaterad ersättning. nya beräkningarna är förklaringen till att utgifterna för utgiftsområde 13 Arbetsmarknad, i jämförelse med beräkningen i budgetpropositionen , totalt sett beräknas bli lägre trots antaganden om högre arbetslöshet 2003 och fler deltagare i arbetsmarknadspolitiska program 2003 och 2004. Statliga myndigheter har vissa möjligheter att fördela sina utgifter över tiden. Medel på ram- och reservationsanslag som inte utnyttjas fullt ut kan sparas till efterföljande år. På motsvarande sätt kan en myndighet använda tidigare sparade anslagsmedel som komplement till årets anslag. Myndigheter med ramanslag har också möjligheter att inom vissa gränser låna av efterföljande års anslag om medelstilldelningen ett visst år är otillräcklig. Förskjutningar av detta slag redovisas som en för alla ramanslag och reservationsanslag gemensam beräkningspost kallad minskning (eller ökning) av anslagsbehållningar. Denna post ingår i de takbegränsade utgifterna. För kommande budgetår erhålls en prognos för de takbegränsade utgifterna genom att en beräknad storlek på minskningen av anslagsbehållningarna läggs till utgiftsramarna och ålderspensionssystemets utgifter. Myndigheternas förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskrediter är en osäker faktor i utgiftsberäkningen. Jämfört med bedömningen i budgetpropositionen beräknas förbrukningen av anslagsbehållningar bli ca lägre 2003 och beräknas nu till totalt 2003. Bedömningen är bl.a. gjord med hänsyn till historiska utfall. Områden med stor prognostiserad förbrukning av anslagsbehållningar är utgiftsområde 6 Totalförsvar och utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. beräknas ett antal utgiftsområden förbruka anslagsbehållningar. Störst förbrukning beräknas för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande, utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling, utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård och utgiftsområde 21 Energi. har tidigare tillkännagivit (bet. 2000/01: FiU16) att regeringen skall återkomma till med utökad jämförande information över tiden vad gäller statsbudgetens utgifter. För att jämföra de takbegränsade utgifterna över tiden redovisas i detta avsnitt de takbegränsade utgifterna per utgiftsområde i miljarder kronor och som andel av totala takbegränsade utgifter. Tidsserierna är angivna anslagsstruktur. Genom att utgiftsområdena redovisas i en och samma struktur för åren 19972004 elimineras de skillnader som beror på att anslag kan ha tillhört ett annat utgiftsområde än 2004. Av tabell 6.6a och tabell 6.6b framgår hur resurserna fördelas mellan de olika utgiftsområdena. Skillnader i fördelningen av utgifterna mellan åren kan bero på utgiftsreformer och utgiftsminskningar, förändrade makroekonomiska förutsättningar, förändrade volymer inom vissa regelstyrda bidragssystem, engångshändelser och vissa tekniska förändringar. Tabell 6.6a har inte rensats för tekniska förändringar som givit upphov till tekniska justeringar av utgiftstaket eller till följd av att betalningsansvaret för vissa utgifter flyttats mellan statsbudgeten och ålderspensionssystemet utanför statsbudgeten (socialförsäkringssektorn ). Förändrad beskattning av vissa transfereringar (som påverkar utgiftsområdesramarna men inte de totala utgifterna på grund av samtidig justering av bidragen till kommunerna) har inte heller beaktats. Sådana förändringar ger upphov till brott i tidsserien. För att underlätta jämförelser över tiden redovisas därför för ikraftträdandeåret större sådana tekniska effekter i fotnoter till tabellerna. I tabell 6.6b, som visar utgifterna per utgiftsområde som andel av totala takbegränsade utgifter, särredovisas även en för större tekniska förändringar justerad utgiftsandel (i kursiv stil). Justering för teknisk förändring görs i dessa fall för åren före det att förändringen ägde rum, med lika stor relativ andel av de takbegränsade utgifterna som för ikraftträdandeåret. De justerade beloppen är approximativa men ger en översiktlig bild av hur fördelningen av utgifterna har förändrats över tiden. De tekniska förändringar som påverkat jämförbarheten av de takbegränsade utgifterna mest är förändringar till följd av ålderspensionsreformen (se prop. 1998/99:1 Bilaga 3). Reformen som trädde i kraft innebar betydande förändringar i betalningsflödena mellan statsbudgeten, AP-fonden och premiepensionssystemet. Vidare innebar reformen att ramarna för främst utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom samt utgifterna för ålderspensionssystemet påverkades kraftigt. Ett annat exempel på en redovisningsteknisk skillnad är att arbetsskadefonden redovisades utanför statsbudgeten medan den redovisas på statsbudgeten. Därutöver skall hänsyn tas till att anslagen för förvaltningsändamål ökade till följd av ändrad finansieringsprincip för de statliga avtalsförsäkringarna. Förändringen var saldoneutral men ökade utgifterna för förvaltningsanslagen med totalt . Den ändrade finansieringsprincipen för avtalsförsäkringarna gav ökade utgifter främst på personalintensiva utgiftsområden, såsom utgiftsområde 6 Totalförsvar och utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning som ökade utgifterna med 1,4 respektive i jämförelse med 1999 (se prop. 1999/2000:1). Tabell 6.6 a Utgifter 19972004, utfall 19972001, prognos 2002, beräknat 20032004 (miljarder kronor) Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 1 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 2 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 3 Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplan., bostadsförsörjning och byggande Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med ansl. Allmänna bidrag till kommuner 6 Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av SB 8 11999 ökar utgifterna med 41,5 mdkr, varav 24,2 mdkr beror på ändrat finansieringsansvar och 11,4 mdkr beror på ökade statliga ålderspensionsavgifter till följd av ålders-pensionsreformen. Vidare ökar utgifterna med 6 mdkr till följd av att arbetsskadeförsäkringen lyfs in på statsbudgeten. 2003 ökar utgifterna med 2,9 mdkr när det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopas och ersätts av högre förtidspensioner. 21999 minskar utgifterna med 29,4 mdkr till följd av ändrat finansieringsansvar enligt ålderspensionsreformen och ökar med 0,6 mdkr när delpensioner lyfts in på statsbudgeten. 2003 ökar utgifterna med 16,5 mdkr när den bosättningsbaserade delen av utgifterna av folkpens. förs över från ålderspens.syst. vid sidan av statsbudgeten (7,0 mdkr) och folkpension och pensionstillskott ersätts med en beskattad garantipension (9,5 mdkr). 31999 ökar utgifterna med 4,8 mdkr när statliga ålderspensionsavgifter införs till följd av ålderspensionsreformen. 41999 ökar utgifterna med 2,7 mdkr när statliga ålderspensionsavgifter införs till följd av ålderspensionsreformen. 51999 ökar utgifterna med 0,6 mdkr när statliga ålderspensionsavgifter införs till följd av ålderspensionsreformen. 6Sammantaget sker tekniska förändringar på UO 25 med -4,8 mdkr 2000, -3,0 mdkr 2001, -3,5 mdkr 2002, -8,0 mdkr 2003. Inkomstskattereformerna 20002002 innebär att statsbidragen till kommunerna sänks med 4,8 mdkr 2000, 5 mdkr 2001 och 5,2 mdkr 2002. 2001 höjs statsbidraget med 2 mdkr p.g.a. höjt särskilt grundavdrag till pensionärer. 2002 höjs statsbidraget med 1,8 mdkr p.g.a. höjt grundavdrag för låg- och medelinkomsttagare. sänks statsbidraget 2002 med 0,1 mdkr för att avdragsrätten för fackavgifter ersätts med en skattereduktion. 2003 sänks statsbidragen i och med att kommunernas skatteinkomsterna beräknas öka med 9,5 mdkr när ny garantipension införs.