prop · GP03100d3 · 2002-04-15 00:00:00 — 1.1Uthållig tillväxt och rättvisa går mot sitt slut. Stora reformer har kunnat genomföras inom uppsatta budgetmål. Sparandet i de offentliga finanserna har överstigit uppsatta mål. Utgiftstaken har hållits. Målet om en halverad öppen arbetslöshet har uppnåtts. Givna löften har infriats. Sysselsättningen har ökat och mer resurser satsats på utbildning. Jämfört med 1998 bedöms 240 000 fler personer vara sysselsatta 2002. Högskolan expanderar med omkring 100 000 platser . Den öppna arbetslösheten har halverats. Målet att halvera den öppna arbetslösheten klarades . har antalet personer i arbetsmarknadspolitiska program minskat kraftigt. Fler har anställts i skolan, vården och omsorgen. Den kommunala sektorn beräknas 2002 omsluta mer än vad den gjorde 1998. Antalet anställda i kommuner och landsting ökar med 40 000 personer. Därtill har tiotusentals jobb tillkommit i den privata sektorn vilka finansieras med offentliga medel. Barnbidraget har höjts till , studiebidraget likaså. Flerbarnstilläggen har höjts i motsvarande mån. Maxtaxa har införts på dagis och fritids. Nästan samtliga kommuner har valt att införa maxtaxan. Med maxtaxan betalar ingen mer än för en plats i barnomsorgen. Barn till arbetslösa och till föräldralediga har numera rätt till plats i förskolan. Pensionerna har höjts och bostadstillägget har ökat. Pensionen räknas numera upp med det Bostadstillägget för pensionärer har höjts från till av bostadskostnaden. Stora avbetalningar har gjorts på statsskulden. beräknas statsskulden minska med . Den offentliga sektorns nettoskuld har eliminerats och istället blivit en nettoförmögenhet. Därutöver har det varit möjligt att genomföra en rad andra reformer. Stora satsningar har gjorts för att skapa ett ekologiskt hållbart samhälle. Det sker genom satsningar på t.ex. miljöforskning, miljöövervakning samt skydd av biotoper och biologisk mångfald. Den gröna skatteväxlingen fortsätter. Biståndet har höjts. Jämfört med 1998 har biståndet höjts . Studenterna har fått bättre villkor. Studiestödssystemet har förbättrats. Arbetslöshetsförsäkringen har förstärkts. Golvet och taket i a-kassan har höjts. Bevisreglerna för att få arbetsskadeersättning reformeras. De äldre har prioriterats. Förbehållsbelopp och maxtaxa inom äldreomsorgen har införts. Högkostnadsskydd i tandvården införs. Skatten har sänkts. Skattesänkningar riktade mot låg- och medelinkomsttagare har genomförts. Företagsskatterna och fastighetsskatten har sänkts. Den ekonomiska utvecklingen har varit förhållandevis god. Den genomsnittliga ekonomiska tillväxten blev . kom däremot att präglas av en kraftig nedgång i den internationella konjunkturen. till 1998 hade dock skapat ett utrymme för att möta nedgången med en expansiv politik. Trots att tillväxten 2001 endast blev är arbetslösheten fortsatt låg som de offentliga finanserna visar överskott. beräknas tillväxten öka till för att 2003 stiga till . Tillväxten gynnar hela . Det kommunala utjämningssystemet bidrar till att alla kommuner och landsting i får del av den ekonomiska utvecklingen. Den regionala klyvningen motverkas. Men, detta är inte tillräckligt. är ett land som präglas av allt för stora klyftor och av otrygghet. Reformagendan för framtiden ligger fast. skall präglas av uthållig tillväxt och rättvisa. Klyftorna skall minskas. krävs såväl ekonomisk som politisk uthållighet. Den ekonomiska politiken är fortsatt inriktad på att motverka konsekvenserna av den svaga internationella utvecklingen och att stärka långsiktiga tillväxtförmåga. Tre uppdrag står i fokus: grund i form av låg inflation och sunda offentliga finanser. kan därför möta den svaga internationella konjunkturen med offensiva insatser för att värna tillväxt och sysselsättning. De budgetpolitiska målen ligger fast. Överskottet i de offentliga finanserna skall vara av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. skall aldrig mer halka ner i det budgetmoras som landet befann sig i 1994. Högst upp på dagordningen står kampen för jobben. Uthållig tillväxt, hög sysselsättning och låg arbetslöshet är grunden för välfärden. Trots den svaga internationella ekonomiska utvecklingen har sysselsättningen utvecklats relativt väl och arbetslösheten hållits nere. Antalet varsel om uppsägningar ökade dock , men minskar . Antalet nyanmälda lediga platser har minskat något. För att hålla tillbaka en ökning av arbetslösheten görs därför stora insatser genom såväl skattesänkningar som ökade resurser för att 1.1.1Fortsatt ordning och reda i svensk kunna anställa fler inom vården, skolan och är en liten och öppen ekonomi. Svensk ekonomi påverkas därför i betydande grad av omvärlden. kom att präglas av den kraftiga nedgången i den internationella konjunkturen som förstärktes av terrordåden i . Saneringspolitiken till 1998 hade dock skapat ett utrymme för att möta nedgången med en expansiv finanspolitik. Trots att tillväxten 2001 stannade vid är arbetslösheten fortsatt låg som de offentliga finanserna visar överskott. har positiva ekonomiska tecken börjat synas i och delar av . Återhämtningen i den internationella konjunkturen förväntas ta fart vilket även påverkar den svenska ekonomin. beräknas tillväxt öka till för att 2003 stiga till . är dock osäkerheten om den internationella ekonomiska utvecklingen stor. Med ordning och reda i svensk ekonomi står starkt. Den ansvarsfulla ekonomiska politiken har skapat en stabil makroekonomisk som insatser görs för att hålla nere arbetslöshetsnivån måste stor kraft också ägnas åt målet att av befolkningen skall vara sysselsatta på den reguljära arbetsmarknaden . Det långsiktiga målet är full sysselsättning. Med en ökad sysselsättning läggs grunden för uppfyllande av rättvisemålet att antalet socialbidragsberoende skall halveras . De budgetpolitiska målen klarades. Regeringen är fast besluten att klara även de övriga uppsatta målen. genomförs ett antal reformer som stärker såväl utbudet som efterfrågan på arbetskraft. Ytterligare insatser kommer dock att krävas för att regeringens och sysselsättningsmål skall nås. En central uppgift är också att bryta den utveckling som innebär att allt fler människor slås ut från arbetsmarknaden genom sjukdom eller förtidspension. Satsningar på det ekologiskt hållbara samhället skapar nya jobb och ökar det svenska näringslivets konkurrenskraft. 1.1.3Reformer för rättvisa och trygghet utformas innehåller denna proposition riktlinjer Välfärden skall fortsätta att byggas ut. Maxtaxa har införts i barnomsorgen, föräldraförsäkringen är förlängd och ett ytterligare steg i den särskilda satsningen på personalförstärkningar i skola och fritidshem tas . kommer reformeringen av arbetsskadeförsäkringen att träda i kraft, liksom högkostnadsskydd i tandvården för de äldre samt förbehållsbelopp och maxtaxa i äldreomsorgen. Regeringen avser att även höja ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen 2002 under förutsättning att det statsfinansiella läget så tillåter. Efter valet kommer en rad reformer att genomföras. utökas studiebidraget och biståndet höjs. Taken höjs i socialförsäkringarna under förutsättning att det statsfinansiella läget så medger. Det sker satsningar på infrastruktur och ökat bostadsbyggande som hälso- och sjukvården, rättsväsendet och skolan tillförs ökade resurser. Ett system för individuell kompetensutveckling införs. Inkomstprövningen av änkepensionerna slopas. Sammantaget handlar det om reformer på ca . tillförs ytterligare resurser till vården, förskolan och skolan. Biståndet höjs ytterligare. Rättsväsendet får ökade resurser. Nya satsningar görs på infrastruktur, miljö och bostäder. Sammantaget handlar det om ytterligare reformer på . fortsätter den offentliga skulden att minska. har sjukfrånvaron ökat dramatiskt. Denna utveckling måste vändas. Regeringen har i budgetpropositionen presenterat ett elvapunktsprogram för ökad hälsa. Detta följs löpande upp. Individen skall ställas i centrum. Ingen skall passivt behöva gå sjukskriven i månader. Arbetsvillkoren måste förbättras och ohälsan i arbetslivet måste minskas. Särskilt kvinnors villkor skall uppmärksammas. 1.1.4En politik för fortsatt samarbete Regeringen har under hela mandatperioden arbetat för att skapa största möjliga parlamentariska uppslutning för en politik för full sysselsättning. I och med beslut om en ny ordning för hur de ekonomiska vårpropositionerna skall för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Finansplanen är regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken. Den ekonomiska vårpropositionen bygger på budgetproposition om vilken det finns en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och . Därmed finns en politisk majoritet för riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som är inriktade på full sysselsättning, ett offentligt överskott om av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel och prisstabilitet. Samarbetet har berört fem områden ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jämställdhet samt miljö och innefattat både konkreta förslag och långsiktiga åtaganden . Dessa överenskommelser bekräftas med denna vårproposition. Träffade uppgörelser fullföljs. präglades av en kraftig internationell konjunkturnedgång. Trots en kontracyklisk finanspolitik i medförde den internationella nedgången att den svenska tillväxten stannade på låga . Den svaga utvecklingen under senare delen av och början av innevarande år gör att tillväxten hamnar på för att stiga till . Den internationella konjunkturen var mycket svag 2001. I OECD-området noterades den svagaste utvecklingen . Djupet i nedgången påverkades bl.a. av ett markant globalt bakslag för den tidigare snabbväxande sektorn för informations- och kommunikationsteknik (IKT). Den snabba avmattningen i världsekonomin kom att förlängas av terrorattackerna i . finns det dock allt fler tecken på en vändning i världskonjunkturen, även om det kvarstår risker för motgångar. Sammantaget förutses den globala tillväxten uppgå till och till ca 4 En avgörande faktor för återhämtningen i världsekonomin är den kraftfulla omläggningen, framför allt i , av den ekonomiska politiken i expansiv riktning. I förutses BNP-tillväxten uppgå till med hushållens konsumtion som den främsta drivkraften. förutses tillväxten tillta och uppgå till då både inhemsk efterfrågan och export bedöms utvecklas starkt. I EU fortsatte konjunkturavmattningen mot slutet av . Särskilt påtaglig var den i . BNP-tillväxten i bedöms uppgå till . förutses BNP-tillväxten uppgå till , då även konsumtion och investeringar blir viktiga drivkrafter. Såväl som bedöms därmed tillväxten i bli något lägre än den svenska. De underliggande problemen i blir alltmer akuta. Ekonomin befinner sig i recession och prisdeflationen tilltar. Arbetslösheten ligger på en historiskt hög nivå. Skuldkvoten fortsätter att öka i snabb takt. Mot bakgrund av dessa problem bedöms BNP falla . Läget är allvarligt. En kombination av budgetsanering, mer expansiv penningpolitik och ekonomiska reformer behövs om utvecklingen skall kunna vändas. Tabell 1.1 BNP-tillväxt i , och -0,4 -1,4 Tillväxten i förutses ta fart . De senaste månadernas indikatorer stöder en sådan prognos. På grund av den svaga utvecklingen väntas BNP- tillväxten i hamna på för att fördubblas till . Tabell 1.2 Försörjningsbalans 20012003 -0,5 -0,2 -1,4 -3,9 1 Bidrag till BNP-tillväxten. Källor: och . var efterfrågan svag på varor och tjänster relaterade till informations- och kommunikationsteknik (IKT). Den svenska exporten av dessa varor minskade med en tredjedel, vilket förklarar merparten av nedgången i exporten . Även beräknas IKT-sektorn vara svag. förutses en betydligt starkare utveckling för den totala exporten. Osäkerheten om IKT-exportens utveckling är dock betydande. Tabell 1.3 Nyckeltal 20012003 Förändring från föregående år i procent, om ej annat anges -0,4 Hushållens nettosparkvot, nivå3 Tysk ränta 10-års statsobligation1 Svensk ränta 10-års statsobligation1 2Andel av arbetskraften. 3Procent av disponibel inkomst inkl. sparande i avtalspensioner. Källor: , , och . 4 Procent av BNP. Hushållens konsumtion ökade endast måttligt trots en kraftig ökning av den disponibla inkomsten. Det beror på att hushållen ökade sitt sparande, troligen till följd av ökad osäkerhet om den svenska ekonomin och den dämpade utvecklingen på arbetsmarknaden. beräknas den disponibla inkomsten fortsätta att öka kraftigt. Därtill har hushållens tillförsikt om den svenska ekonomin stärkts under inledningen av 2002. I takt med att den internationella konjunkturen bedöms vända uppåt förstärks förtroendet ytterligare. Därmed tar hushållens konsumtion fart och 2003. Mycket tyder på att det finns ledig produktionskapacitet i många branscher. Industrins investeringar väntas därför fortsätta att minska , för att åter öka . Bostadsinvesteringarna väntas däremot öka båda åren. Statliga investeringar i infrastruktur och utbyggnaden av tredje generationens mobiltelefonnät bidrar till att hålla uppe investeringstillväxten. Industriproduktionen föll med men väntas åter öka . ökar den kommunala konsumtionen med . beräknas den öka med . Den statliga konsumtionen förutses utvecklas svagt . Trots den svaga ekonomiska utvecklingen sjönk arbetslösheten, mätt som årsgenomsnitt, 2001. Den öppna arbetslösheten ligger . väntas arbetslösheten öka något. Med en viss eftersläpning väntas det starkare konjunkturläget medföra att arbetslösheten därefter åter börjar minska. Utvecklingen på arbetsmarknaden är osäker. Regeringens ekonomiska politik syftar till att förhindra en ökning av arbetslösheten genom en expansiv finanspolitik och en aktiv arbetsmarknadspolitik. Trots detta väntas arbetslösheten öka något till följd av efterverkningar från konjunkturnedgången . Regeringen följer noga utvecklingen på arbetsmarknaden och kommer att vidta åtgärder om arbetslösheten skulle öka. Sysselsättningen ökade svagt under loppet av 2001. Konjunkturavmattningen avspeglades tydligt i den kraftiga ökningen av antalet varsel om uppsägning och i minskningen av antalet nyanmälda lediga platser. Sysselsättningen väntas därför minska något under innevarande år. De löneavtal som slutits till 2003 har varit relativt måttliga. Löneglidningen i bygg- och tjänstesektorerna har dock stigit. Enligt preliminär statistik ökade lönerna 2001, vilket är högre än vad som kan bedömas som långsiktigt samhällsekonomiskt hållbart. Tabell 1.4 Sysselsättning, arbetslöshet och löneutveckling Andelen reguljärt sysselsatta mellan 20 och 64 år2 Anm. I fördes anställda i kyrkan över från kommunala myndigheter till näringslivets tjänstesektor först . Till följd av detta är antalet sysselsatta i offentlig sektor överskattat med ca 22 000 personer 2000. 2.Reguljärt sysselsatta i åldern i procent av befolkningen i den åldersgruppen. 3.I procent av arbetskraften. 4.Årlig procentuell förändring. Källor: , och . görs ingen prognos över den ekonomiska utvecklingen, utan en kalkyl. För att belysa olika utvecklingar görs tre scenarier. I basscenariot bedöms konjunkturnedgången leda till att BNP fortfarande ligger under den potentiella BNP-nivån 2003. Återhämtningen fortsätter därmed efter 2003 och ekonomin antas kunna växa 2004. Det av regering och riksdag uppsatta sysselsättningsmålet om nås inte 2004. Den reguljära sysselsättningen för personer stannar på . Målet ligger dock inom räckhåll. Osäkerheten i bedömningen av den framtida konjunkturutvecklingen är dock stor. Därför kompletteras basscenariot med två sidoscenarier. Tabell 1.5 De tre scenarierna BNP, procentuell förändring Offentligt finansiellt sparande, procent av BNP I lågtillväxtscenariot antas den svenska arbetsmarknaden och särskilt lönebildningen fungera sämre än vad som antagits i basscenariot. Penningpolitiken stramas åt kraftigt. Sysselsättningsnivån blir betydligt lägre än i basalternativet och den öppna arbetslösheten stabiliseras på . Alternativet visar tydligt konsekvenserna för sysselsättning och välfärd av en dåligt fungerande lönebildning. I högtillväxtscenariot antas svensk arbetsmarknad fungera bättre än vad som tidigare antagits. Därmed fortsätter sysselsättningen att stiga och det av regering och riksdag uppsatta sysselsättningsmålet på nås 2004. Regeringen avser att fortlöpande vidta åtgärder så att denna utveckling blir möjlig. Målet för den ekonomiska politiken är full sysselsättning och ökat välstånd genom en hög och uthållig ekonomisk tillväxt. offentliga finanser, stabila priser och en väl fungerande lönebildning är grundläggande förutsättningar för att målet skall kunna nås. Två övergripande mål styr finans- och budgetpolitiken. De offentliga finanserna skall uppvisa ett överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel och de statliga utgifterna får ej överskrida de uppsatta utgiftstaken. En god välfärd kräver starka offentliga finanser. Regering och riksdag har därför lagt fast ett överskottsmål för de offentliga finanserna om av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Det finns en rad skäl för detta: Den demografiska utvecklingen är sådan att andelen äldre kommer att öka kraftigt . Därmed ökar utgifterna för pensioner, vård och omsorg, som inkomsterna ökar långsammare till följd av att andelen personer i arbetsför ålder minskar. För att bereda ekonomiskt utrymme för de utgiftsökningar som följer av den demografiska utvecklingen byggs fonder upp i pensionssystemet och den offentliga skuldsättningen minskar. Budgetkrisen visar med all tänkbar tydlighet hur utsatt välfärden blir när den offentliga sektorn är beroende av stor upplåning på kapitalmarknaden för att finansiera löpande underskott. För att kunna bedriva en aktiv stabiliseringspolitik utan att underskotten blir för stora behövs en säkerhetsmarginal så att finanspolitiken kan bidra till att dämpa konjunktursvängningarna. Utan saneringspolitiken hade den expansiva finanspolitiken inte varit möjlig. Utifrån målet om 2 procents överskott i genomsnitt över en konjunkturcykel fastställs preciserade mål beroende på konjunkturläge och resursutnyttjande i svensk ekonomi. Målen har sedan de infördes efter regeringsskiftet klarats och överträffats samtliga år. Under innevarande mandatperiod beräknas överskotten som andel av BNP uppgå till i genomsnitt . De överskjutande beloppen har minskat den offentliga skuldsättningen i snabbare takt än planerat. Överskottsmålet för de offentliga finanserna innevarande år är av BNP. I budgetpropositionen angavs att ett lägre överskott skulle accepteras om konjunkturen utvecklades sämre än väntat. Överskottet beräknas uppgå till av BNP, dvs. lägre än målet. Mot bakgrund av den kraftiga nedrevideringen av den svenska tillväxten bedöms avvikelsen från målet vara acceptabel och väl i linje med målet om 2 procents överskott över en konjunkturcykel. beräknas de offentliga finanserna uppvisa ett överskott på av BNP. Överskottsmålet är av BNP. Regeringen kommer i samband med höstens budgetproposition att i sedvanlig ordning göra en bedömning av huruvida detta mål skall ligga fast. har i ett internationellt perspektiv starka offentliga finanser. hade ett av de största överskotten i offentligt sparande inom EU, medan däremot ett antal stora EU- länder uppvisade betydande underskott. bedöms även 2002 och 2003 ha fortsatt stora överskott. Tabell 1.7 Offentligt finansiellt sparande i och andra länder -0,6 -1,0 -0,8 -1,3 -1,3 -0,9 -2,7 -2,5 -1,8 -1,4 -1,8 -1,4 -1,4 -1,1 -1,1 -0,7 -1,1 -0,6 -6,4 -6,7 -6,6 Källa: ; Economic Outlook 70, dec. Den offentliga sektorns finansiella skuld har den offentliga nettoskulden som var ca övergått till en nettotillgång på runt . De kommande årens överskott kommer ytterligare att öka den offentliga sektorns förmögenhet. Förmögenhetsökningen ligger i pensionssystemet. Detta är önskvärt då ett av syftena med överskotten är att de skall användas för att klara den ökade andelen äldre utan att det skall behövas göras nedskärningar i den offentligt finansierade välfärden. uppfyller även det s.k. Maastrichtkriteriet avseende den offentliga sektorns bruttoskuld. Den beräknas hamna på av BNP, vilket är klart under det referensvärde på som EU har satt upp. Tabell 1.6 Offentliga finanser 1994-2003 -10,8 -7,7 -3,1 -1,6 -3,0 -0,2 -2,1 -4,5 1 Inklusive skatt till EU. Utgiftstaken förhindrar att tillfälligt högre inkomster används för att bekosta varaktigt högre utgifter. Därigenom undviks smärtsamma besparingar när konjunkturen försämras. Genom en stram budgetpolitik under de goda åren har utlovade reformer kunnat genomföras under den internationella konjunkturavmattningen, vilket medverkat till att dämpa dess effekter på den svenska ekonomin. Regeringen och har sedan budgetprocessen reformerades från och med arbetat med utgiftstak för de statliga utgifterna. Systemet har på det hela taget fungerat väl och har bidragit till saneringen av de offentliga finanserna och därmed till den goda ekonomiska utvecklingen. Utgiftstaken bestäms i förväg. De statliga utgifterna får sedan inte överskrida taken. Sedan utgiftstaken infördes har de klarats . Regeringens bedömning är att även utgiftstaket kommer att . Regeringen följer dock noga utvecklingen och avser att återkomma med förslag om så skulle krävas. Diagram 1.1 Utgiftstaken som andel av BNP 19972004 höjdes utgiftstaket enligt tidigare beslut med . Utrymmet har använts för bl.a. maxtaxa och förbehållsbelopp inom äldreomsorgen, maxtaxa inom barnomsorgen, miljösatsningar, en studiemedelsreform, utbyggnad av högskolan, ökade resurser till skolan, vården och omsorgen och satsningar på rättsväsendet. höjs utgiftstaket enligt tidigare beslut med . Utrymmet används bl.a. för höjda pensioner, ökat bistånd, miljösatsningar, allmän förskola, en utbyggd föräldraförsäkring och ytterligare satsningar på skolan, vården och omsorgen. höjs utgiftstaket enligt tidigare beslut med ytterligare . Utrymmet används bl.a. för att ytterligare öka biståndet, för ytterligare satsningar på skolan, för insatser för vård och hälsa samt för kraftiga satsningar på miljö och infrastruktur. är budgeteringsmarginalerna mycket små. Regeringen följer löpande utvecklingen och kommer att vidta åtgärder om utgiftstaken skulle hotas. Regeringen har tidigare i samband med den ekonomiska vårpropositionen lagt förslag om ett utgiftstak för det tredje budgetåret. Därmed skulle regeringen nu ha föreslagit ett utgiftstak . har dock beslutat om att detta istället skall göras i budgetpropositionen. Regeringen avser därför att återkomma till med ett förslag på utgiftstak i höstens budgetproposition. Diagram 1.2 Utgiftstaket i miljarder kronor 19972004 Det statliga utgiftstaket (rensat från tekniska justeringar) ökar med ca . minskar det som andel av BNP . Stora reformer har varit möjliga inom ramen för utgiftstaken som stora avbetalningar har gjorts på den offentliga sektorns finansiella skuld. Reformer som syftar till tillväxt och rättvisa har prioriterats. Stabila priser är en grundläggande förutsättning för en framgångsrik ekonomisk politik. En hög och svårförutsägbar inflation har negativa Dessutom försämrar hög inflation förutsättningarna för en uthålligt hög tillväxt och därmed också för en stabilt hög sysselsättning. Den av fastlagda övergripande uppgiften för penningpolitiken är prisstabilitet. bedriver penningpolitiken självständigt. har definierat prisstabilitet som att ökningen av konsumentprisindex skall begränsas till med en tolerans på uppåt och nedåt. Regeringen stöder penningpolitikens inriktning och står bakom inflationsmålet. Inflationen har ökat . Till en viss del kan ökningen hänföras till tillfälliga prishöjningar. Därutöver kan löneökningar i tjänstesektorerna vara en delförklaring till att priserna på tjänster och inhemska varor ökade relativt mycket. Inflationen väntas sjunka till då effekterna av de tillfälliga prisökningarna faller bort . har förtydligat att penningpolitiken normalt bortser från faktorer som tillfälligt påverkar inflationen. har penningpolitiken baserats på bedömning av UND1X .