prop · GQ0325 · 2002-12-20 00:00:00 — FAS har tagit kontakt med övriga statliga forskningsfinan- siärer för en gemensam forskningsplanering om funktionshinder och handikapp. Initiativet har fått ett positivt bemötande och syftet är nu bland annat att sammanställa en översikt av olika finansiärers stöd till handikappforskningen, att följa upp remissvaren på forskningsprogram- met och att diskutera en eventuell gemensam satsning. har FAS även beslutat att dela ut två programstöd för forskning om funktionshinder och handikapp. Syftet med stöden är att långsiktigt stärka redan befintliga forskarmiljöer. Programstöd ges endast till etablerade forskargrupper som vill ta upp ny forskning . Ett av programstöden ges till forskning om kommunikation hos hörselskadade och döva och det andra till forskning om individuella och sociala aspekter på kommunikativa funktionshinder (funktionshinder som försvårar möjligheten att meddela sig). Vid sidan av programstöden kommer handikappforskningen också att stödjas genom bidrag till enskilda forskare. Den lägesbeskrivning av svensk handikappforskning som finns tillsammans med förslaget till forskningsprogram har lett till ökad kun- skap inom området. Den kommer att vara betydelsefull i det fortsatta arbetet med att utveckla handikappforskningen bl.a. när diskussioner förs mellan FAS och andra statliga forskningsfinansiärer om eventuella gemensamma satsningar. Bättre bemötande inom sociala verksamheter Sammanfattning och slutsats: Antalet icke verkställda beslut och domar om insatser till personer med funktionshinder är alltjämt stort. De lagändringar som gjorts i syfte att bl.a. motverka kommunalt domstols- trots har gällt för att några effekter skall kunna redovisas. har avsatts ur Allmänna arvsfonden för för- söksverksamhet med personligt brukarstöd i handikapporganisationernas regi. Hantering av klagomål kommer att vara en del i det fortsatta arbetet med att förbättra servicen till medborgare. Det finns också redan många kommuner som inom ramen för sina kvalitetssystem har egna ombuds- män eller egna klagomålsfunktioner dit människor som har eller behöver vård och omsorgsinsatser från kan vända sig i olika situa- tioner. Regeringen ser positivt på denna utveckling. Insatsen råd och stöd ses över och funktionshindrades levnadsförhållanden kartläggs. En kartläggning genomförs även när det gäller tillgången till habilitering och rehabilitering för barn, unga och vuxna. Resultatet av det senare uppdraget kommer att ligga till grund för fortsatta överväganden och insatser från regeringen. Regeringen ser allvarligt på att kommuner inte verkställer de gynnande beslut man fattat. Det drabbar människor i deras vardag och begränsar deras möjligheter att leva ett bra liv. Särskilt svårt påverkar det männi- skor med omfattande funktionshinder. Det är regeringens bedömning att mycket kan göras för att leva upp till de krav som lagstiftningen ställer. Det handlar bland annat om en bättre och mer långsiktig planering. Det är också viktigt att samverka med organisationer och anhöriga för att finna bra lösningar anpassade efter den enskilda personens förutsätt- ningar. Regeringen följer utvecklingen och effekterna av nuvarande bestämmelser om sanktionsavgifter och avser att återkomma i frågan. 7.4.1 Kommunalt domstolstrots Åtgärd och bakgrund i handlingsplanen Kommunalt domstolstrots motverkas. När handlingsplanen för handikappolitiken antogs av gavs länsstyrelserna från möjlighet att kunna vitesförelägga en kommun eller ett landsting att följa en dom som ger en enskild rätt till insatser enligt socialtjänstlagen (SoL) eller lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Bakgrunden var att det förekom att kommuner inte verkställde domar så kallat kommunalt domstolstrots vilket kunde få allvarliga konsekvenser för den som berördes av domen. fick även en mer aktiv roll i kommunernas planerings- arbete. De skulle verka för att kommunerna planerade för att kunna till- godose framtida behov av insatser enligt LSS och även vissa insatser enligt SoL. Det pågick en särskild utredning om kommunalt Skr. 2002/03:25 domstolstrots och regeringen menade att det kunde finnas anledning att åter ta ställning till frågan om domstolstrots när den utredningen var klar. Stort antal beslut och domar som inte har verkställts och länsstyrelserna har genom uppdrag i regleringsbreven följt utvecklingen av icke verkställda domar och beslut enligt SoL och LSS . En datainsamling från landets kommuner visar att det fanns cirka 2 900 icke verk- ställda beslut som avsåg kvinnor och män med funktionshinder. Vid samma tillfälle fanns cirka 130 domar som inte verkställts. Redovisningen återger även resultat från intervjuer med ett antal kom- muner bland annat om skälen till att beslut och domar inte verkställs. Rekryteringsproblem som bland annat beror på löne- och ersättnings- nivåer, svårigheter att hitta personer med rätt kompetens samt bristande planering för att kunna tillgodose framtida behov av särskilda boende- former är några av de orsaker som angetts. Det framgår också att det fat- tas beslut även om behovet inte är aktuellt för dagen. att personen skall få vara med från början i planeringsprocessen och därigenom blir han eller hon delaktig på ett tidigt stadium. Viktiga åtgärder som lyfts fram i redovisningen är att både rekry- teringsprocessen och kommunernas planering måste utvecklas. gäller rekrytering kan det till exempel handla om informationskampanjer eller att ha personal som arbetar specifikt med rekryteringsfrågan. det gäller planering har länsstyrelserna genom lagändringen fått en viktig Länsstyrelserna har i regleringsbrev också haft regeringens uppdrag att verka för att ej verkställda beslut och domar Länsstyrelser har bland annat redovisat tillsynsinsatser i syfte att stimulera kommunerna till planering och utbyggnad. redovisat besök i kommuner för att diskutera resultat av genomförda kartläggningar och åtgärder för att göra någonting åt att beslut och domar Det hade dock gått för att dra alltför långtgående slutsatser av lagändringarnas effekter. Sanktionsavgift i stället för vite I propositionen Åtgärder mot kommunalt domstolstrots förslog regeringen bland annat att möjligheten till vitesföreläggande enligt LSS och SoL skall ersättas med en sanktionsavgift eftersom övervägande skäl talar för att en sanktionsavgift är en effektivare åtgärd mot domstolstrots En sådan avgift skall kunna åläggas kommuner och landsting som dröjer alltför länge med att verkställa avgöranden angå- ende insatser enligt dessa lagar. Sanktionsavgiften får bestämmas till lägst och högst . att anta regeringens förslag (prop. 2001/02:122, bet. 2001/02:KU27, rskr 2001/02:271) och ändringarna i LSS och SoL trädde trädde ändringar i kommunallagen, som Skr. 2002/03:25 också har till syfte att motverka kommunalt domstolstrots, i kraft. Regeringen ser allvarligt på att kommuner inte verkställer de gynnande beslut man fattat. Det drabbar människor i deras vardag och begränsar deras möjligheter att leva ett bra liv. Särskilt svårt påverkar det männi- skor med omfattande funktionshinder. Det är regeringens bedömning att mycket kan göras för att leva upp till de krav som lagstiftningen ställer. Det handlar bland annat om en bättre och mer långsiktig planering. Det är också viktigt att samverka med organisationer och anhöriga för att finna bra lösningar anpassade efter den enskilda personens förutsätt- ningar. Här har tillsynsmyndigheterna i viktig uppgift att fylla. Regeringen kommer därför även fortsättningsvis att uppdra åt Social- styrelsen och länsstyrelserna att mot bakgrund av gjorda erfarenheter följa utvecklingen av beslut och domar som inte verkställts. Länsstyrel- serna kommer även att få i uppgift att redovisa de insatser som görs för att minska antalet beslut och domar som inte verkställts. Regeringen följer utvecklingen och effekterna av nuvarande bestäm- melser om sanktionsavgifter och avser att återkomma i frågan. Åtgärd och bakgrund i handlingsplanen Försöksverksamhet med personligt brukarstöd i handikapporganisatio- De brister som finns i bemötandet visar att många kvinnor och män med funktionshinder har svårt att hävda sig i mötet med olika myndighets- Det finns olika stödformer, exempelvis personligt ombud. Även handikapporganisationerna har en lång tradition av att på olika sätt stödja och hjälpa sina medlemmar och deras närstående genom psyko- socialt stöd, personliga besök, rådgivning, information, kunskapsför- medling och direkt utbildning. Vissa organisationer kan också bistå med juridisk hjälp och rådgivning. Men eftersom det finns ytterligare behov av personligt stöd inte minst för kvinnor och män med funktionshinder och utländsk bakgrund behöver ytterligare former prövas. former skulle ge ökad möjlighet att välja stödform eller utgöra ett kom- plement till andra stöd. De skulle också kunna bidra till stödformer som har speciell kulturkompetens. Organisationernas fristående ställning talar för deras medverkan i en Regeringen beslutade att avsätta ur Allmänna arvsfonden för av en treårig försöksverksamhet beslutade regeringen avsätta ytterligare hade tolv projekt beviljats stöd Skr. 2002/03:25 med sammanlagt . Satsningarna kommer att följas upp och utvärderas med hjälp av någon av landets centrumbildningar för handikappforskning. Syftet är att under- söka vilka effekter som uppnåtts med satsningarna. Åtgärd och bakgrund i handlingsplanen Insatsen rådgivning och annat personligt stöd förtydligas. En av insatserna i lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade är rådgivning och annat personligt stöd (råd och stöd). Insatsen skall vara ett kompletterande särskilt expertstöd där det tas hänsyn till medicinska, psykologiska, sociala och pedagogiska aspekter av funktionsned- sättningen. Avsikten har inte varit att ersätta till exempel rehabilitering, habilitering eller socialtjänst. Regeringsrätten har i domar konstaterat dels att gränsdragningen mel- lan råd och stöd gentemot hälso- och sjukvårdslagen är oklar, dels att habiliteringsinsatser inte ryms inom insatsen råd och stöd. I förläng- ningen har domarna lett till att det blivit svårare att få insatsen. Den sär- skilde utredaren om bemötande av personer med funktionshinder kon- staterade i slutbetänkandet nia nio vägar att utveckla bemö- tandet (SOU 1999:21) att oklarheten i begreppet råd och stöd bland annat inneburit att många som ansökt om insatsen fått avslag. En särskild utredare har regeringens uppdrag att se över bland annat insatsen råd och stöd och förtydliga vad som avses med insatsen. (dir. 2001:81, beteckning S 2001:06). Konsekvenserna för jämställdheten mellan kvinnor och män skall beaktas. Arbetet skall slutredovisas . 7.4.4 Habilitering och rehabilitering Åtgärd och bakgrund i handlingsplanen Bättre tillgång till habilitering och rehabilitering. En fungerande individanpassad habilitering och rehabilitering har stor betydelse för att de handikappolitiska målen skall kunna bli verklighet eftersom syftet med insatserna är att ge bästa möjliga funktionsförmåga och ökat välbefinnande. Men många kvinnor och män med funktions- hinder får inte sina habiliterings- och rehabiliteringsbehov tillräckligt Skillnaderna i landet är mycket stora både när det gäller vem som får vad och varifrån man får insatser. Det har också påpekats att en bra habilitering och rehabilitering förutsätter ett bra bemötande där hänsyn tas till den enskildes önskemål. Men även här finns det brister. satsningar med stimulansbidrag efter beslut från har Skr. 2002/03:25 lett till att skillnader delvis minskat men inte tillräckligt. Habilitering och rehabilitering kräver kompetens från olika områden. Det finns behov av till exempel medicinska, pedagogiska, sociala, tek- niska och arbetsinriktade insatser samt en samordning kring de insatser som ges. Många av dessa områden behöver utvecklas ytterligare. har fått i uppdrag att kartlägga på vilket sätt landstingens barn- och ungdomshabiliteringar är tillgängliga för barn och unga med olika funktionshinder i olika åldrar (regleringsbrev ). Kartläggningen skall också omfatta samverkan med andra verksamheter kring utformningen och innehållet i de samlade sociala, pedagogiska, psykologiska och medicinska insatserna till barnen och ungdomarna och deras familjer. Uppdraget har även utvidgats att omfatta vuxnas tillgång till habili- tering och rehabilitering. Uppdraget för barn skall redovisas och uppdraget för vuxna . Utöver huvudfrågan när det gäller barn och unga undersöks i vilken utsträckning personerna kan påverka planeringen samt hur och genom vem behoven tillgodoses. Vid analysen av vilka grupper med behov av insatser som får respektive inte får tillgång till habilitering beaktas ålder, kön, sociala, kulturella och etniska förhållanden. avser även att ge vägledning om kompetens och föreslå åtgärder där det finns brister. En referensgrupp med företrädare för bland annat handikapp- organisationer, , Sisus, Barnombuds- mannen, och har knu- tits till arbetet. Övergripande frågeställningar för vuxna är förutom efterfrågan och tillgång till habilitering och rehabilitering inom olika områden också att ta reda på hur stort behovet är. De grupper som har behov av habilitering respektive rehabilitering kommer även att tillfrågas hur de uppfattar kva- liteten i de insatser som står till förfogande. Frågan om hur övergångarna mellan barn- och ungdomshabiliteringen och vuxenhabiliteringen sker kommer också att behandlas i denna del av uppdraget. Resultatet av uppdraget kommer att ligga till grund för fortsatta över- väganden och insatser från regeringen. 7.4.5 Hantering av klagomål Åtgärd och bakgrund i handlingsplanen Modeller för klagomålshantering där den enskilde kan framföra syn- punkter till ett forum utanför den ordinarie organisationen prövas. Det är viktigt att myndigheter och offentliga organ har beredskap för att ta emot synpunkter och klagomål från allmänheten. Ett exempel på sådan beredskap är patientnämnder inom hälso- och sjukvården. målshantering kan ses som en del i rättssäkerheten och utgöra ett bra komplement till möjligheten att överklaga beslut. Det kan dock vara Skr. 2002/03:25 vanskligt för den enskilde att vända sig direkt till den verksamhet som han eller hon har synpunkter på. Det kan till exempel ha uppstått prestige och låsningar i ett ärende som gör att det inte går att komma vidare. Där- för bör det finnas möjligheter att vända sig till en fristående funktion, ett forum som finns utanför den ordinarie verksamheten. Det kan vara funk- tioner som ger råd, informerar, utreder, föreslår lösningar och förmedlar kontakter. Många myndigheter utvecklar också olika former för klagomålshan- tering inom ramen för sitt kvalitetsarbete. Det är viktigt att detta arbete fortsätter. I en skrivelse till Regeringens förvaltningspolitik redogör regeringen bland annat för den försöksverksamhet med servicedeklara- tioner som pågår vid ett femtontal statliga myndigheter (regeringens skrivelse 2000/01:151). I försöksverksamheten ligger att myndigheterna skall utforma en ser- vicedeklaration som ger tydlig, relevant och förpliktande information om dess tjänster och servicenivå, föra en dialog med användarna av tjäns- terna samt integrera användarnas synpunkter i verksamhetsutvecklingen. Det förordas också att modern informationsteknik bör tas till vara i detta arbete. Syftet med verksamheten är att främja en bättre myndighets- service och ett ökat medborgarinflytande. Statskontoret och samordnar pro- jektet och ger metodstöd. Resultatet av arbetet skall redovisas av varje myndighet . Statskontoret skall , i samråd med , lämna en samlad redovisning av hela projektet, inklusive en bedömning av om servicedeklarationer är ett ändamålsenligt instrument för att förbättra myndigheters service och öka medborgares och företags insyn och inflytande samt förslag till hur regeringen bör gå vidare i denna fråga. Regeringen ser klagomålshanteringen som en del i det fortsatta arbetet med att förbättra servicen till medborgarna. Det kan ske bland annat inom ramen för servicedeklarationer. Regeringen ser också positivt på att det utvecklas funktioner dit män- niskor som har eller behöver vård och omsorgsinsatser från socialtjäns- ten, kan vända sig i olika situationer. Det kan vara att få hjälp med en oro och osäkerhet som man känner inför en händelse. Det kan även vara för att få information och råd, en hänvisning vart man kan vända sig eller att klaga. Form och organisation för en sådan funktion kan se olika ut. Det finns redan många kommuner som inom ramen för sina kvalitetssystem har egna ombudsmän eller egna klagomålsfunktioner. Tillkännagivande och bakgrund i handlingsplanen Tillkännagivande: Den totala ekonomiska situationen för personer med funktionshinder belyses. har i ett tillkännagivande begärt en belysning av den totala ekonomiska situation som personer med funktionshinder lever under (bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). Hänsyn skall tas till bland annat kostnader för läkarbesök och läkemedel, hjälpmedel, hemtjänst, färdtjänst etcetera. Kostnaderna för ett mer vittomfattande högkostnads- skydd bör också beräknas. I det fall det finns likheter och skillnader beträffande den ekonomiska situationen för kvinnor och män bör det belysas särskilt. () har fått i uppdrag att kartlägga levnadsförhållandena för personer med funktionshinder (regeringsbeslut nr 3 , dnr S2000/3934/ST). Uppdraget kommer att redovisas . 7.5Allas rätt till kulturupplevelser och eget skapande Sammanfattning: har avsatts ur Allmänna arvsfonden för försöksverksamhet till kulturprojekt som syftar till att minska fördomar om personer med funktionshinder. Drygt ett 20-tal projekt har fått del av medlen. Åtgärd och bakgrund i handlingsplanen Kultur för att minska fördomar om personer med funktionshinder. Fördomar och myter har bidragit till att skapa utanförskap och oacceptabla livsvillkor för kvinnor och män med funktionshinder. utom kunskap anses kulturella uttrycksformer kunna minska fördomars Bland annat teater, litteratur, film, musik och konst bör genom humor och satir kunna påverka attityder och väcka insikt om hur kvinnor och män med funktionshinder bemöts. Regeringen beslutade att avsätta ur Allmänna arvsfonden för ideella organisationers försöksverksamhet till kulturprojekt som syftar till att minska fördomar om personer med beslutade regeringen avsätta ytterligare för samma hade 22 projekt beviljats stöd med samman- För pågående projekt har Arvsfondsdelegationen arran- gerat en projektledardag. Syftet med denna dag är att projektledare skall kunna träffas och utbyta erfarenheter och idéer samt knyta kontakter med Projekt kommer att beviljas medel även . En särskild Skr. 2002/03:25 utvärderare kommer att få i uppdrag att följa och utvärdera de projekt som beviljats arvfondsmedel i syfte att ge en bild av det samlade resul- tatet av satsningarna. 8 Andra insatser inom handikappområdet 8.1.1En arbetsmarknad för alla Översyn av ansvaret för och samordning av arbetshjälpmedel Den särskilda utredare som har regeringens uppdrag att se över försörj- ningen av hjälpmedel till studerande har också i uppdrag att se över systemet med arbetshjälpmedel (tilläggsdir. 2002:20, beteckning S 2001:06). Översynen skall avse ansvarsfördelningen för och sam- ordningen av: information, utprovning, tillhandahållande, träning och uppföljning samt underhåll och reparationer av arbetshjälpmedel utveckling och provning av nya arbetshjälpmedel Utgångspunkten för översynen skall vara att underlätta för personer med funktionshinder att komma in och stanna kvar på arbetsmarknaden. Arbetet skall slutredovisas . Bakgrunden är att ansvarsfördelningen för arbetshjälpmedel uppfattas som oklar. uppstår frågan om vem som äger det eller de hjälp- medel som inköpts till en arbetsplats eftersom hjälpmedel kan lämnas både till arbetsgivaren och till personen med funktionshinder. Frågan aktualiseras bland annat när en person byter arbetsgivare. Det är viktigt att oklarheter undanröjs och att samordningen fungerar så att den enskilde inte går miste om nödvändigt stöd. Översyn av arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga Regeringen beslöt att ge en särskild utredare i uppdrag att se över de arbetsmarknadspolitiska programmen Anställning med löne- bidrag, Skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare och Särskilt stöd vid start av näringsverksamhet (dir. 2002:22, beteckning N 2002:05). Avsikten är att programmen och deras effektivitet i förhållande till dagens arbetsmarknad för personer med arbetshandikapp skall analyse- Det flexibla lönebidraget som innebär att bidragets storlek anpassas efter arbetstagarens arbetsförmåga har funnits . tid har arbetsmarknaden genomgått stora förändringar. nikens betydelse i arbetslivet har ökat, arbetsuppgifter har förändrats, tillkommit eller försvunnit etcetera. Utöver att analysera effekter ingår i uppdraget att pröva om nuvarande finansieringsmodeller är ändamålsen- liga och att redovisa för- och nackdelar med att under vissa villkor lämna Skr. 2002/03:25 lönebidrag för redan anställda (tillkännagivande bet. 1999/2000:AU1, 1999/2000:83), att föreslå hur regler och ersättningar skall utformas till allmännyttiga organisationer som anställer personer med nedsatt arbetsförmåga samt att se över behovet av särskilt stöd till näringsverk- samhet inom ramen för arbetsmarknadspolitiken. Utredningen skall också undersöka möjligheten till och lämpligheten av ett bidrag till så kallade sociala arbetskooperativ inom ramen för de arbetsmarknadspolitiska satsningar som skall underlätta för personer med vissa funktionshinder att delta i arbetslivet. Hela uppdraget skall redovisas till regeringen senast i slutet av sep- tember 2003. verksamhet syftar till att skapa meningsfulla och utvecklande arbeten med god arbetsmiljö till personer som har arbetshandikapp. Verksamheten skall anpassas till personernas förutsättningar och bedri- vas enligt affärsmässiga principer på marknadens villkor. Minst 40 pro- cent av dem som rekryteras skall tillhöra prioriterade grupper som perso- ner med intellektuella arbetshandikapp, personer med psykiska funk- tionshinder och personer med flerhandikapp. har möjlighet att ta regionalpolitiska hänsyn och undvika att lägga ned verksamhet på orter med svag arbetsmarknad. Regeringen beslöt att ge en särskild utredare i uppdrag att se över inriktning och styrning av (dir. 2002:34, beteckning N 2002:04). Bakgrunden är att förändringar i efterfrågan på bolagets produkter och tjänster, industriella strukturförändringar och den ökande internationella konkurrensen lett till svårigheter att anpassa verksamheten till rådande förhållanden och att omvandla sin allt mindre efterfrågade legotillverkning till ökad verksamhet inom tjänstesektorn. Regeringen har därför bedömt att det är angeläget att uppdraget till prövas i sin helhet. Det innebär att utredaren skall ta ställning till om statens styr- ning av är ändamålsenlig. Utredaren skall också pröva om nuva- rande associationsform är den lämpligaste eller föreslå en annan lösning har uttalat att det är tveksamt om rätt målgrupp är anställd vid och utredaren skall därför se över nuvarande rekry- teringsprocess och vid behov föreslå förändringar. Utredaren skall även föreslå alternativa insatser som kan kompensera en eventuell minskning av arbetstillfällen vid . Utredaren skall samråda med den utred- ning som ser över de arbetsmarknadspolitiska programmen för personer med nedsatt arbetsförmåga och redovisa sitt uppdrag senast . pågår en försöksverksamhet under beteckningen Kulturarvs- IT. Försöksverksamheten var beräknad att pågå men har förlängts med . Verksamhetens syfte är dels att bereda personer med mycket omfattande arbetshandikapp ett meningsfullt arbete, dels att tillvarata kulturarvet. Verksamheten är förlagd till bland annat samtliga regionala museer Skr. 2002/03:25 och omfattar cirka 200 anställda. givare för dem som arbetar på de regionala museerna.