prop · GP03100 · 2002-04-15 00:00:00 — Exempelvis har vissa länder relativt stora inslag av obligatoriska avtalsförsäkringar som för den enskilde indi- viden har en skatteliknande karaktär medan andra länder finansierar samma typ av försäkringar via skattemedel. Vid en jämförelse av skattekvoter, i syfte att ge en mer rättvisande ekonomisk innebörd, bör så långt som möjligt korrigeras för detta. Sådana korrigeringar är emellertid mycket svåra att göra. En jämförelse av den okorrigerade skatte- kvoten över tiden ger dock en indikation på hur skattenivån i olika länder utvecklas. I tabell 5.15 redovisas skattekvoten 1999 samt förändringen av skattekvoten för ett antal . Länderna är indelade i olika grupper beroende på vilken inverkan de skattepliktiga transfereringarna har på skatte- kvoten. I den första gruppen förklarar skatt på transfereringar högst av skattekvoten medan den i tredje gruppen förklarar mellan . Av tabellen framgår att skattekvoten minskat i fem länder medan den i flertalet länder ökat med mellan . redovisning av skattekvoten skiljer sig något från den som Nationalräkenskaperna tillämpar. 5.15 Skattekvoten 1999, förändring av skattekvoten 1990 1999 samt skattepliktiga transfereringars inverkan på skattekvoten för ett urval av 0,00, -1,2 -4,5 0,53, -0,2 3,06, -1,4 -0,7 Anm: Transfereringarnas inverkan på skattekvoten avser . Förändringen för del förklaras i huvudsak av statens och kommunernas avlyfta moms. I tabell 5.16 redovisas skattekvot för perioden 19992004, dels enligt NR:s definition, dels beräknad utifrån de periodiserade skatterna. NR-skattekvoten var som högst 2001 då skattekvoten uppgick till . Åren därefter beräknas skattekvoten minska. De skattesänkningar som regeringen genomfört syns inte i NR-skattekvoten . Den periodiserade skattekvoten minskar dock stegvis utom för då den kraftiga ökningen av skatter från kapitalvinster samt bolagsskatter motverkar så mycket att skattekvoten ökar jämfört med . slopas det särskilda grundavdraget för pensionärer och ersätts med en beskattad garantipension. Omläggningen beräknas höja skattekvoten . Den periodiserade skattekvoten är därmed oförändrad jämfört med medan NR- skattekvoten, beroende på periodiseringseffek- ter, i stället minskar . Tabell 5.16 Skattekvot enligt nationalräkenskaperna (NR) och periodiserad skattekvot I tabellen redovisas även den periodiserade skattekvoten exklusive skatt på offentliga transfereringar. En övergång från brutto- till nettoredovisning, dvs. att pensioner, sjuk- och föräldrapenning samt ersättningar vid arbets- löshet gjordes skattefria, skulle inte påverka de offentliga finanserna men skattekvoten skulle sjunka till . 1111 Fysiska personers inkomstskatt Statlig och inkomstskatt tas ut på beskattningsbar förvärvsinkomst. Beskattnings- bar förvärvsinkomst är summan av inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet, minskad med allmänna avdrag, allmän pensions- avgift, grundavdrag och sjöinkomstavdrag. Grundavdraget uppgår till som lägst 0,293 prisbasbelopp. För taxerade förvärvsinkomster i intervallet 1,862,89 prisbasbelopp trappas grundavdraget upp av inkomsten inom detta skikt. För inkomster över 3,04 prisbasbelopp trappas grundavdraget ned av den del av inkomsten som överstiger 3,04 prisbasbelopp tills grundavdraget åter når nivån 0,293 prisbasbelopp. För pensionärer kan i vissa fall grundavdraget ersättas med ett högre så kallat särskilt grundavdrag. inkomstskatt beräknas på beskatt- ningsbara förvärvsinkomster som uppgår till . varierar skattesatsen mellan beroende på kommuntillhörighet. Den genomsnittliga skattesatsen i riket är . Även är det fasta beloppet om per skattskyldig en inkomstskatt. Statlig inkomstskatt betalas av den del av den beskattningsbara förvärvs- inkomsten som överstiger den s.k. nedre skiktgränsen, som för uppgår till . Därutöver betalas av den del av den beskattningsbara förvärvsinkomsten som överstiger den övre skiktgränsen, som är för inkomståret. Statlig inkomstskatt betalas av den del av den beskattningsbara förvärvsin- komsten som överstiger den nedre skiktgränsen och av den del som överstiger den övre skiktgränsen. uppgår den nedre skiktgränsen till och den övre till . I tabell 5.17 redovisas den totala inkomst- skatten för olika årslöner 2002. Skatten är beräknad utifrån den genomsnittliga kommunala skattesatsen. Hänsyn har även tagits till grund- avdrag och allmän pensionsavgift (se 1200 Socialavgifter och allmän pensionsavgift). Tabell 5.17 Inkomstskatt för olika årslöner 2002 Statlig inkomstskatt tas dessutom ut på kapitalinkomster. Kapitalinkomster beskattas med en skattesats på . Beskattningen kan delas in i två huvudgrupper: löpande avkastning och kapitalvinster. Löpande avkast- ning är bl.a. räntor och utdelningar på aktier. En kapitalvinst är en realiserad värdestegring. För vissa tillgångar begränsas skatteuttaget på kapitalvinster genom att endast en del av den realiserade värdestegringen tas upp till beskattning. 1121 Juridiska personers inkomstskatt Skattskyldiga under denna titel är aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser, förenings- banker, sparbanker, svenska värdepappersfonder, svenska försäkringsanstalter som inte är aktiebolag, utländska juridiska personer, hypoteksföreningar, vissa juridiska personer som förvaltar samfälligheter samt övriga juridiska personer med undantag av svenska dödsbon. Den statliga inkomstskatten uppgår för dessa till av den beskattningsbara inkomsten. För värdepappersfonderna är skattesatsen . Dagens skattesystem utmärks i huvudsak av följande: All beskattning av aktiebolag och flertalet andra juridiska personer sker i ett inkomstslag näringsverksamhet. Reserveringsmöjlighet genom att avdrag medges för avsättning till periodiserings- fond. Avdraget får uppgå till högst av inkomsten och skall återföras till beskattning senast det sjätte beskatt- ningsåret då avsättningen skedde. Pensionssparande och sparande i kapital- försäkringar beskattas genom en avkastnings- skatt på den sparade förmögenheten. Skatten baseras på en schablonmässigt beräknad avkastning och är lika med kapitalunderlaget multiplicerat med den genomsnittliga statslåne- räntan året före beskattningsåret. För pensions- försäkringsavtal tillämpas en skattesats på medan avkastningen på kapitalförsäk- ringar beskattas . 1200 Socialavgifter och allmän pensionsavgift Socialavgifter betalas av arbetsgivare och den som bedriver aktiv näringsverksamhet. Det totala avgiftsuttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift summerar till av utbetald bruttolön samt andra ersättningar som ger rätt till socialför- säkringsförmåner. Enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag betalar socialavgifter i form av egenavgifter. För utgör de av beskattningsunderlaget. Den särskilda löneskatten utgår på inkomster av passiv näringsverksamhet och på pensions- utfästelser samt på inkomster för personer som är . Den särskilda löneskatten är av beskattningsunderlaget. Under denna inkomsthuvudgrupp redovisas även allmän pensionsavgift. Denna betalas av den enskilde inkomsttagaren och fastställs i samband med taxeringen av inkomstskatt. Den utgör av avgiftsunderlaget, dock högst 8,07 inkomstbasbelopp. är inkomstbas- beloppet . 1300 Skatt på egendom Skatt utgår om en fastighet taxerats som småhusenhet, hyreshusenhet, industrienhet inklusive elproduktionsenhet eller lantbruks- enhet om det på lantbruksenheten finns vad som vid fastighetstaxeringen betecknas som småhus eller mark för småhus. Från skatteplikt undantas fastighet som året före taxeringsåret inte varit skattepliktig enligt fastighetstaxeringslagen. Skattskyldig är ägare till fastigheten. Skatte- satserna för olika slag av fastigheter redovisas i tabell 5.18. Tabell 5.18 Skattesatser för olika slag av fastigheter Skatten utgår på fastighetens taxeringsvärde, vilket skall motsvara av fastighetens marknadsvärde. Med marknadsvärde avses det pris fastigheten sannolikt betingar vid en försäljning på den allmänna marknaden. För småhus och hyreshus fastställs ett värdeår som normalt motsvarar det år då fastigheten färdigställs. Det kan dock förändras vid ombyggnader. efter värdeåret utgår ingen fastighetsskatt och för de därpå följande fem åren utgår endast halv fastighets- skatt. En begränsningsregel för fastighetsskatten har införts från och med . Denna regel innebär i huvudsak att ett hushåll, under vissa förutsättningar, skall betala maximalt av inkomsten i fastighetsskatt. Skattskyldighet till förmögenhetsskatt föreligger för fysiska personer som var bosatta i . Denna skattskyldighet om- fattar all skattepliktig förmögenhet i och utlandet. För skattepliktig förmögenhet för enskild person och för sambeskattade utgår ingen förmögenhetsskatt för fysiska personer. satsen är av den del av den skattepliktiga förmögenheten som överstiger fribeloppet. Skattskyldiga är dels svenska föreningar och samfund till den del medlemmarna inte har del i förmögenheten genom sin andel, dels svenska stiftelser. Om sådana juridiska personer är helt eller delvis befriade från statlig inkomstskatt föreligger inte skattskyldighet för förmögen- hetsskatt. Skattskyldighet inträder vid en beskattningsbar förmögenhet som överstiger . För familjestiftelser uppgår fribeloppet till . Skatten är proportionell och utgår med för den del som överstiger fribeloppet. Skattskyldig är den som förvärvar egendomen. Befriade från arvsskatt är bland andra staten och vissa stiftelser. Arvsskatt utgår efter värdet av den skattskyldiges lott och beräknas efter en progressiv skatteskala, som beror på vilken av tre olika skatteklasser den skattskyldige tillhör. I tabell 5.19 anges arvsskatten för de olika skatteklasserna. Tabell 5.19 Arvsskatt för olika skatteklasser Skattepliktig lott, klass I Skattepliktig lott, klass II 70 000 140 000 Skattepliktig lott, klass III 90 000 170 000 Till klass I hänförs bland andra make, sambo, barn, avkomling till barn, make och sambo till barn och make eller sambo till avlidet barn. Till klass II hänförs annan än sådan som avses i klass I eller klass III som till exempel förälder, syskon, syskonbarn eller någon som inte är besläktad med den avlidne eller givaren. hänförs bland annat förvärv genom testamente som tillfaller stiftelse eller sammanslutning som har ett visst allmännyttigt ändamål. Skatten beräknas efter att grundavdrag gjorts. Vid arvsbeskattningen utgör grundavdraget för den efterlevande maken eller sambon och för övriga i klass I utgör grund- avdraget . För arvs- eller testa- mentslott som beskattas enligt klass II och klass III är grundavdraget . Gåvoskatt utgår för egendom som förvärvas genom gåva. Skattskyldig är den som förvärvar egendomen. Befriade från gåvoskatt är bland andra staten och vissa stiftelser eller samman- slutningar som har ett visst allmännyttigt ändamål. För gåvoskatt gäller samma klasser och skattesatser som för arvsskatten. Dock är grundavdraget alltid . Stämpelskatt utgår vid förvärv av fast egendom och tomträtter samt vid beviljande av in- teckningar. Vid förvärv är skatten av egendomens värde. Förvärvas egendomen av en juridisk person är dock skatten med vissa undantag . Vid inteckning är skatten av inteckningsbeloppet för fast egendom och tomträtt, för luftfartyg och näringsverksamhet samt för skepp. 1400 Skatt på varor och tjänster Mervärdesskatt utgår på värdet av omsatta och skattepliktiga varor och tjänster. Skattskyldig är den som har skattepliktig omsättning av varor och tjänster, import av skattepliktiga varor samt den som gör ett gemenskapsinternt förvärv av varor. Skatt tas ut i varje led, varvid den som är skattskyldig har avdragsrätt för den skatt som betalats till leverantör. Detta medför att det endast är mervärdet som beskattas i varje produktions- eller distributionsled. av alla varor och tjänster är, om inte annat särskilt stadgas, skattepliktig. Huvudregeln är att mervärdesskatt utgår av beskattningsunderlaget. Från denna regel gäller följande undantag: för livsmedel, hotell och camping, transport i skidliftar, konstnärs försäljning av egna konstverk, import av konstverk, samlarföremål och antikviteter, för allmänna nyhetstidningar (dagstidningar) och tidskrifter, person- befordran, entréavgifter till konserter, cirkus-, biograf-, teater-, opera- eller balettföreställningar, djurparker, biblio- teks- och museiverksamhet, vissa immate- riella rättigheter, idrottslig verksamhet, böcker, broschyrer och liknande samt kartor. Vid beräkning av skatten som en del av försäljningspriset motsvaras de tre olika skattesatserna av , respektive . Tobaksskatt skall betalas för tobaksvaror som tillverkas i , som förs in eller tas emot från ett annat eller som importeras från tredje land. Tobaksskatt utgår för cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak, tuggtobak och snus. I tabell 5.20 anges de skattesatser som gäller . Tabell 5.20 Skattesatser för olika tobaksslag st + av detaljhandelspriset Tabell 5.21 Skattesatser för olika alkoholslag Skattesats/liter och volymprocent /liter ren alkohol Energiskatt skall erläggas för elkraft och vissa bränslen som kolbränslen, petroleumkoks, bensin, fotogen, motorbrännolja, eldningsolja, råtallolja, naturgas, metan och gasol samt andra oljeprodukter, med undantag för smörjoljor och smörjfetter. Dessutom skall energiskatt i vissa fall erläggas även för andra produkter om en sådan produkt används som motorbränsle eller för uppvärmning. Energiskatten på bensin och högbeskattade oljor är differentierad med hänsyn till deras miljöegenskaper. Några av de vanligaste skatterna på energi redovisas i tabell 5.22. Tabell 5.22 Några av de vanligaste skattesatserna på energi Dieselolja, miljöklass 1 - hushåll i övriga landet - el-, gas-, värmeförsörjning Alkoholskatt skall betalas för öl, vin och andra jästa drycker, mellanklassprodukter samt för etylalkohol som tillverkas inom landet, som förs in eller tas emot från annat eller som importerats från tredje land. I tabell 5.21 anges de skattesatser som gäller . Fordonsskatt tas ut för motorcyklar, personbilar, lastbilar, bussar, trafiktraktorer, tunga terrängvagnar, motorredskap och släp- vagnar, om de är eller bör vara upptagna i trafikregistret och inte är avställda (skattepliktiga fordon). Släpvagnar som dras av motorredskap eller av tunga terrängvagnar är skattepliktiga endast i vissa fall. Traktorer som används uteslutande i jordbruket är inte skattepliktiga . Fordonsskatten beräknas efter fordonets skattevikt. Skattevikten är för personbil, motor- cykel, traktor och motorredskap lika med tjänstevikten och för buss, lastbil, tung terräng- vagn och annan släpvagn än påhängsvagn i princip lika med totalvikten. Särskilda bestäm- melser gäller beträffande beräkningen av skattevikten för påhängsvagnar. Fordons- skattens storlek är beroende av bland andra fordonsslag, drivmedelsslag och antal hjulaxlar. I tabell 5.23 redovisas hur fordonsskatten för ett urval av fordon beror på skattevikten. Tabell 5.23 Vissa fordonsskattesatser Skattevikt (tjänstevikt) Som stöd för glesbygden är fordonsskatten för personbilar, vars ägare är bosatta i vissa kommuner, nedsatt med . Under löpande budgetår skall regeringen enligt 36 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten redovisa prognoser över utfallet av statens inkomster och utgifter samt statens lånebehov. Väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och beräknat utfall skall förklaras. I denna proposition redovisas nu den första prognosen . I avsnitt 6.1.1 redovisas prognosen för de takbegränsade utgifterna, medan beräkningarna av inkomsterna och stats- budgetens saldo redovisas i kapitel 5 respektive avsnitt 4.4.4. Tabell 6.1 Statsbudgetens utgifter -2,6 1 Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. I budgetpropositionen beräknades statsbudgetens utgifter till . beslutade därefter att tidigarelägga utbetalningar av arealersättning till 2001, varför statsbudgetens utgifter för fastställdes till . I den aktuella prognosen beräknas utgifterna till . Förändringen på förklaras av att de primära utgifterna har reviderats upp med medan statsskuldsräntorna har reviderats ned med . Nedrevideringen av prognosen för statsskuldsräntor beror främst på lägre utländska räntenivåer och på en tidigare- lagd räntebetalning till 2001. Den del av förändringen som hänförs till utgifter exklusive statsskuldsräntor förklaras i avsnitt 6.1.1. 6.1.1Takbegränsade utgifter jämfört med statsbudgeten Utgiftstaket för staten omfattar utgiftsområdena 1 till 25 samt 27. Däremot ingår inte utgifts- område 26 Statsskuldsräntor m.m. Till de takbegränsade utgifterna räknas utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten. I budgeteringen ingår även posten Minskning av anslagsbehållningar. Skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna utgörs av budgeteringsmarginalen. Utgiftstaket för staten är ett centralt budget- politiskt åtagande för regeringen och . Om det finns risk för att utgiftstaket för staten kommer att överskridas skall regeringen, enligt 42 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, för att undvika detta, vidta sådana åtgärder som den har befogenheter till eller föreslå nödvändiga åtgärder. Det av beslutade utgiftstaket för staten på ligger fast. Regeringen följer noggrant utgifts- utvecklingen genom månatlig uppföljning och regelbundna prognoser för att kunna vidta nödvändiga åtgärder om utgiftstaket bedöms vara hotat. De takbegränsade utgifterna beräknades i budgetpropositionen till . Budgeteringsmarginalen uppgick där- med till . Till följd av beslut om tidigareläggning av areal- ersättning ökade budgeteringsmarginalen till 5,4 I den nu aktuella beräkningen bedöms de takbegränsade utgifterna uppgå till . Detta innebär att budgeteringsmarginalen har minskat med jämfört med statsbudgeten. Jämfört med 2001 ökar de takbegränsade utgifterna med ca , vilket motsvarar en real ökning på . Om hänsyn tas till tekniska förändringar som motiverat justeringar av utgiftstaket ökar dock de underliggande utgifterna med , vilket motsvarar en real ökning på . Som andel av BNP beräknas de takbegränsade utgifterna uppgå till , vilket är lägre än 2001. Tabell 6.2 Takbegränsade utgifter -0,3 -4,6 1 Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar på . I tabell 6.3 redovisas de prognostiserade ut- gifterna för respektive utgiftsområde och de beräknade utgifterna för ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten. För vissa utgiftsområden avviker utgiftsprognoserna kraftigt i förhållande till anvisade medel i stats- budgeten. Nedan beskrivs de största skillnaderna jämfört med statsbudgeten. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgifterna beräknas bli högre än anvisade medel i statsbudgeten, främst avseende Biståndsverksamhet och Samarbete med där anslagsbehållningar beräknas utnyttjas. I statsbudgeten bestod posten Minskning av anslagsbehållningar på i hög utsträckning av en prognostiserad förbrukning av anslagsbehåll- ningar inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Prognosen för Invandrare och flyktingar är högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Ökad inströmning av asylsökande bl.a. till följd av operativa inträde i Schengen- samarbetet medför högre utgifter för anslaget Mottagande av asylsökande. Även utgifterna för anslaget Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna beräknas bli högre än i statsbudgeten beroende på vissa eftersläpningar i verksamheten . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Sjukfrånvaron fortsätter att öka. Sjukpenning och rehabilitering m.m. beräknas därmed bli högre än vad som anvisades i stats- budgeten. Även prognosen för Förtidspensioner är högre än i statsbudgeten. Antalet arbetslösa och deltagare i arbets- marknadspolitiska program väntas bli högre jämfört med den bedömning som gjordes i budgetpropositionen . Som en konse- kvens av detta beräknas utgifterna för Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd bli högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Antalet konkurser ökade och utfallen indikerar att den utvecklingen fortsätter även . Utgifterna för Bidrag till lönegarantiersättning bedöms därför öka jämfört med vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna beräknas bli ca lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Detta beror främst på ett antagande om lägre studerandevolymer inom både eftergymnasial utbildning och vuxenutbildning. Vidare har prognosen för Studiemedel m.m. justerats ned då effekten av ändrade fribeloppsregler förväntas bli mindre än tidigare beräknat. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgifterna för Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting blir högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Enligt definitiva beräkningar ökar om- slutningen i utjämningssystemet. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemen- skapen Avgiften till Europeiska gemenskapen beräknas bli lägre än i statsbudgeten dels till följd av att EG- budgetens överskott 2001 medför en lägre avgift , dels på grund av en tidigareläggning av januariavgiften till . I statsbudgeten var förbrukningen av anslagsbehållningar inte fördelad per utgifts- område, utan redovisades under posten Minsk- ning av anslagsbehållningar. I den aktuella prognosen ingår emellertid förbrukningen av anslagsbehållningar under respektive anslag och utgiftsområde. Statsbudgetens utfall visar att anslagsbehåll- ningarna på reservations- och ramanslag uppgick till vid utgången av 2001. kommer anslagsbehållningarna att minska i den mån utgifterna överstiger anvisade medel på statsbudgeten eller till följd av beslut om indragningar. Tillskott av medel på tilläggsbudget kan i stället bidra till en ökning av anslagsbehållningarna. Posten Minskning av anslagsbehållningar upp- gick till i statsbudgeten för och beräknades där som skillnaden mellan prognostiserade utgifter och anvisade medel. Anvisade medel föreslås öka med på tilläggsbudget i denna proposition. Skillnaden mellan prognos och totalt anvisade medel exklusive statsskulds- räntor beräknas nu till -0,, vilket innebär att anslagsbehållningarna beräknas öka till . Kommande indragningar, bl.a. till följd av den s.k. treprocentregeln5, kan dock komma att innebära att anslagsbehållningarna blir lägre. 5 För att en myndighet skall få disponera den del av ramanslagssparandet som överstiger av föregående års tilldelade anslag krävs beslut av regeringen (SFS 1996:1189). Tabell 6.3 Takbegränsade utgifter och 2002 per utgiftsområde Skatt, tull och exekution -0,2 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn -0,1 -0,2 -0,8 -0,1 -0,3 Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande -0,5 Regional utjämning och utveckling -0,1 Allmän miljö- och naturvård -0,4 -0,2 -0,1 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar -0,1 Allmänna bidrag till kommuner -2,6 Avgiften till Europeiska gemenskapen -4,4 -1,2 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten -0,3 -4,6 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 6.2Konsekvensberäkning av utgifternas fördelning på utgiftsområden 20032004 Regeringen presenterade i budgetpropositionen en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden . godkände förslaget (prop. 2001/02:1, bet. 2001/2002:FiU10, rskr. 2001/2002:137). I detta avsnitt redovisar regeringen en konsekvensberäkning av utgifterna på utgifts- områden för åren 20032004. Skillnaderna i förhållande till de preliminära ramarna i budget- propositionen framgår av tabell 6.4. Beräkningarna är baserade på nu kända förutsättningar vad avser den ekonomiska utvecklingen och på gällande regelsystem. I konsekvensberäkningen tillåts förändrade makroekonomiska förutsättningar, förändrade volymantaganden inom vissa transfererings- system och förändrad pris- och löneomräkning påverka utgifterna per utgiftsområde jämfört med utgiftsramarna i budgetpropositionen.