prop · GQ0321 · 2002-11-15 00:00:00 — Regeringens proposition 2002/03:21 Fortsatt svenskt deltagande i en internationell säkerhetsstyrka i Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen redogör regeringen för utvecklingen i /02, stationeringen av en internationell säkerhetsstyrka i och det svenska deltagandet i denna styrka. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att fortsatt ställa en väpnad styrka om högst 45 personer till förfogande som ett svenskt bidrag till den internationella säkerhetsstyrkan i under förutsättning att säkerhetsråd ger fortsatt mandat för den internationella säkerhetsstyrkan. Förslag till riksdagsbeslut .................................................................. Ärendet och dess beredning............................................................... Svenskt bidrag till den internationella säkerhetsstyrkan.................... Regeringens förslag..9 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 11 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att fortsatt ställa en väpnad styrka om högst 45 personer till förfogande som ett svenskt bidrag till den internationella säkerhetsstyrkan i under förutsättning att säkerhetsråd ger fortsatt mandat för den internationella säkerhetsstyrkan. Ärendet och dess beredning Deltagarna i den av arrangerade konferensen i om politiska framtid enades om att anmoda säkerhetsråd att överväga en snabb insats av en FN-auktoriserad styrka. beslutade säkerhetsråd om resolution där säkerhetsrådet auktoriserade inrättandet av en internationell säkerhetsstyrka med uppgift att bistå den afghanska administrationen att upprätthålla säkerheten i och dess omgivningar dvs. till och med . erbjöd sig att leda den internationella styrkan som fick namnet Assistance Force (ISAF). Regeringen överlämnade propositionen Svenskt deltagande i en multinationell säkerhetsstyrka i (prop. 2001/02:60) till . beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2001/02:UFö2, rskr. 2001/02:140). Regeringen beslutade att Försvarsmakten räknat från skulle delta med en väpnad styrka i den internationella säkerhetsstyrkan i . beslutade regeringen att insatsen skulle förlängas till under förutsättning att gav förnyat mandat till den internationella styrkan samt att godkänner en förlängning av det svenska truppbidraget. beslutade FN: s säkerhetsråd resolution där mandatet för ISAF förlängdes till . beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2001/02:UFöU3, rskr. 2001/02:323). Regeringen beslutade att från förändra truppbidraget till att omfatta en militär enhet för civil-militär samverkan (CIMIC). Enligt 10 kap. 9 § regeringsformen krävs medgivande för att svensk väpnad styrka skall få sättas in i strid eller sändas utomlands. Detta gäller dock inte om ett sådant medgivande finns i lag som anger förutsättningarna för åtgärden eller om en skyldighet att vidta åtgärden följer av en internationell överenskommelse som har godkänt. , som nådde fullständig självständighet från 1919, har lidit av politisk oro som lett till våld och svårt lidande för civilbefolkningen. religiösa grupper sig starkare vilket ledde till talibanrörelsens framväxt. landet, övriga var under Nordalliansens kontroll. Den USA-ledda koalitionens insatser i bidrog till maktförändringar vilket i sin tur skapade förutsättningar för den överenskommelse om politiska framtid som slöts i i I avtalet fastslogs att en interimsadministration skulle kommission inleda arbetet med att sammankalla en Loya Jirga (ett traditionellt rådslag) som i sin tur skulle utse en övergångsregering med uppgift att styra landet varefter val skulle hållas. Parterna enades om att en multinationell styrka skulle säkra med omgivning. Interimsadministrationen tillträdde under ledning av ordförande . Loya Jirgan hölls och övergångsregeringen tillträdde i enlighet med . Man har inlett processen att utarbeta en ny konstitution och beslut om denna ska fattas vid en ny Loya Jirga. Även om den politiska utvecklingen på många sätt går i rätt riktning är säkerhetsläget i landet ett stort problem. Likaså är den humanitära situationen fortfarande besvärlig med svår matbrist i otillgängliga delar av landet. Jordbävningar och översvämningar har ytterligare försämrat situationen liksom det faktum att stora delar av är minerat. Återvändandet av flyktingar både inom landet samt från , och har varit omfattande sedan det afghanska regimskiftet. Närmare två miljoner flyktingar beräknas ha återvänt . Det internationella samfundet utlovade i samband med en givarkonferens i sammanlagt över en femårsperiod till såväl akut humanitärt bistånd beslutade i resolution att godkänna etableringen av United Nations Assistance Mission in (UNAMA) . UNAMA skall samla existerande FN-närvaro i till en mission. Dess uppgifter är att a) fullfölja det uppdrag FN tilldelats i vad avser mänskliga rättigheter, genderfrågor samt rättsstatsprincipen (rule of law), b) bidra till nationell försoning samt c) organisera FN:s humanitära bistånd och återuppbyggnadsverksamhet. UNAMA inkluderar inga militära komponenter förutom ett begränsat antal militärrådgivare. ställer en militär rådgivare och en polisrådgivare till UNAMA:s förfogande. Den internationella säkerhetsstyrkans nuvarande organisation och sammansättning omfattar omkring 4800 man. 20 länder, varav 13 EU- länder, deltar. Den leds av . och kommer att ta över ledningsansvaret efter . Tidpunkten för detta övertagande är ej fastställd men sannolikt sker detta . Att inneha ledningsansvar innebär att landet deltar i och, utifrån det givna FN-mandatet, planerar styrkans sammansättning, uppgifter och därefter leder det praktiska genomförandet. Häri ingår även att ta ställning till de samordningsbehov som föreligger gentemot Operation Enduring Freedom dvs. den insats som sker i under amerikansk ledning och med medverkan från flera länder. Operation Enduring Freedom genomförs bland annat i områden som geografiskt ligger nära den internationella säkerhetsstyrkans insatsområde och innebär omfattande rörelser både i luften och på marken. I det brev som den brittiske försvarsministern tillställde FN:s generalsekreterare inför antagande av resolution föreslogs en gemensam koordineringsenhet bestående av representanter från det amerikanska centralkommandot med ansvar för Prop. 2002/03:21 bland annat operationen i US , den afghanska interimsadministrationen och ISAF vilken också etablerades. Samordningen mellan de två insatserna syftar ytterst till att undvika vådabeskjutning. Detta underlättas av att en operativ stab för Operation Enduring Freedom är grupperad inom ISAF:s område, på flygplatsen . På ett strategiskt plan sker även samordning av internationell militär verksamhet i vid den amerikanska staben US i . Regeringen beslutade att två svenska officerare skall vara placerade vid den staben t.o.m. som ett led i det svenska engagemanget i den internationella kampen mot terrorism. Regeringen beslutade att förlänga det svenska deltagandet till . Säkerhetssituationen har förbättrats framför allt i sedan den internationella säkerhetsstyrkan etablerades, men det förekommer fortfarande oroligheter på flera platser i landet. Motståndsfickor av taliban och utländska anhängare av terroristnätverket existerar alltjämt, framförallt i landets södra och östra delar. Säkerhetsläget har försämrats något efter Loya Jirgan. Det pågår även en maktkamp mellan centralmakten och regionerna. Detta bör dock ses i ljuset av att centralmakten av tradition är svag i . Övergångsadministrationen domineras framför allt av minoritetsgruppen tadzjiker, i första hand från , som kontrollerar flera viktiga ministerier. Tadzjikernas dominans är fortsatt tydlig vilket har lett till att den största folkgruppen pashtunerna börjat reagera för att öka sitt inflytande. förväntas säkerhetsrådet besluta om en resolution som ger mandat för en fortsättning av den internationella styrkans närvaro. Dess uppgifter förväntas förbli att bistå den afghanska administrationen att upprätthålla säkerheten i första hand i och dess omgivningar. Regeringen bedömer att en förlängning av det nuvarande mandatet är det mest troliga alternativet. I de förberedande diskussionerna har dock också möjligheten nämnts att det geografiska ansvaret utvidgas till att inkludera andra centra än . En begränsad men effektiv närvaro skulle i så fall kunna bli aktuell i städer som Mazar-i-Sharif, , , , m. fl. Även möjligheten att uppdra åt en internationell styrka att göra förflyttningar till utvalda områden utan att etablera en permanent närvaro i dessa har diskuterats. Hur den internationella styrkans organisation och sammansättning kommer att se ut beror på det nya FN-mandatet och den styrkegenereringsprocess som följer på ett sådant. har varit och är en betydande biståndsgivare till . har genom Sida bidragit med omkring 1,8 miljarder kronor till den drabbade civilbefolkningen i flyktingkrisen i regionen. Det svenska biståndet har humanitärt men även syftat till att stödja långsiktigt hållbara lösningar. Biståndet har främst kanaliserats via FN, Röda Korset och svenska enskilda organisationer. har en omfattande verksamhet på landsbygden med drygt 500 skolor och 170 kliniker i 18 provinser. Svenska Röda Korset stöder lokala Röda halvmånens arbete med afghanska flyktingar i och Internationella Rödakorskommitténs verksamhet i . Svenska samarbetar med () och bidrar med barnrättsexperter som ansvarar för social verksamhet i flyktingläger. uppgick det svenska humanitära biståndet till den afghanska krisen till ca . fattade regeringen beslut om att inom ramen för en ny landstrategi avsätta mellan 750 miljoner och för humanitärt bistånd till och utvecklingssamarbete med . har beslut om insatser på fattats. har stött den afghanska interimsadministrationen med genom den fond som administreras av och genom () som ersatt UNDPs fond. Av landsstrategin framgår att en av målsättningarna med det svenska utvecklingssamarbetet med är att stärka kvinnans position i det afghanska samhället. Detta manifesteras främst genom att jämställdhet integreras i alla biståndsinsatser. Ett projekt som särskilt gynnar flickor och kvinnors situation i är FN:s barnfonds () som har stött med . Projektet syftade till att ge 1,7 miljoner afghanska barn möjlighet till gemensam skolstart . stödjer även flyktingåtervändande från och genom ett särskilt stöd om till (). Vidare bidrar med till återuppbyggnad av vägar i . Humanitärt bistånd kommer att vara nödvändigt i under överskådlig framtid med rehabilitering och återuppbyggnad som parallella processer. har aldrig haft någon diplomatisk representation i . De diplomatiska förbindelserna med har varit suspenderade sedan invasion 1979 men har återupptagits sedan ambassadör i sidoackrediterats till . Sida har öppnat ett biståndskontor i , vilket är en sektion av ambassaden i . 5Svenskt bidrag till den internationella säkerhetsstyrkan utrikes- och försvarsutskottet för regeringens bedömning av utvecklingen Prop. 2002/03:21 i och erfarenheter av den svenska insatsen i ISAF. Försvarsmaktens redovisning innehöll bland annat följande erfarenheter: N Den snabba politiska beredningen möjliggjorde nödvändig tid för förberedelser. Förbandet kunde därför vara på plats som en av de första enheterna i insatsen. N Förbandet har haft lämpliga uppgifter. De har bland annat bestått av underrättelsetjänst, samverkan, utbildning, skydd av särskilda personer och identifiering av lämpliga objekt för civil återuppbyggnad. N Förbandet har varit uppskattat av civilbefolkningen och de andra deltagande nationerna. Regeringen beslutade om ett fortsatt svenskt truppbidrag till den internationella säkerhetsstyrkan i t.o.m. . För tiden efter gäller regeringens beslut under förutsättning att säkerhetsråd ger förlängt mandat till den internationella styrkan samt att godkänner en förlängning av det svenska truppbidraget. Truppbidraget omfattade inledningsvis en underrättelsepluton om högst 45 personer av det slag som regeringen redovisade i prop. 2001/02:60. Försvarsdepartementet anmodade Försvarsmakten att redovisa förslag till ett fortsatt svenskt bidrag till den internationella styrkan i för tiden efter samt förslag till andra insatser, exempelvis utbildningsinsatser, som kan stödja en positiv utveckling i . Av redovisningen framgår att Försvarsmakten kan bidra med personal inom följande specialistområden: N Utbildning i minkunskap (s.k. ) N Civil-militär samverkan (CIMIC), De av Försvarsmakten redovisade förslagen till fortsatt truppbidrag var av mindre omfattning personellt och ekonomiskt jämfört med det inledande truppbidraget. Regeringen ansåg att Försvarsmaktens olika förslag till fortsatt svenskt truppbidrag till ISAF håller sig inom ramen för de uppgifter som ISAF skall lösa och beslutade att fortsätta bidra till ISAF med en militär enhet för civil-militär samverkan (CIMIC). Försvarsdepartementet anmodade Försvarsmakten att redovisa förslag till ett fortsatt svenskt bidrag till den internationella styrkan i för tiden efter . Försvarsmakten föreslog i sin redovisning att nuvarande truppbidrag (bl.a. CIMIC) bör fortsätta även efter . Truppbidraget, vilket etablerades , har ännu ej kunnat utvärderas till fullo. Med hänsyn till CIMIC-verksamhetens relativt långsiktiga karaktär och ambitionen att öka graden av nordisk samordning tillsammans med , bedöms ett förändrat truppbidrag som inte är inriktat på CIMIC-funktionen kunna ge negativa effekter på kort sikt. En förändring av nuvarande inriktning bedömer Försvarsmakten kunna realiseras tidigast . CIMIC-verksamheten är en militär funktion, fullt integrerad med annan militär verksamhet inom ISAF. Den främsta uppgiften för CIMIC är att skapa gemensamma förutsättningar för den militära styrkechefen att skapa säkerhet i . Uppgiften löses genom samverkan med civila internationella och nationella aktörer inom hela ISAF:s verksamhetsområde. Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att fortsatt ställa en väpnad styrka om högst 45 personer till förfogande som ett svenskt bidrag till den internationella säkerhetsstyrkan i under förutsättning att säkerhetsråd ger fortsatt mandat för den internationella säkerhetsstyrkan. Skälen för regeringens förslag: Det största hotet mot en fortsatt positiv utveckling i är ett fortsatt allvarligt och oförutsägbart Säkerhetsläget måste göra det möjligt för den nya övergångsadministrationen att verka och konsolidera freden. måste invånarna i kunna garanteras ett minimum av Säkerhet och stabilitet är också en förutsättning för genomförandet av ett effektivt humanitärt bistånd och långsiktig Utan dessa komponenter riskerar att återgå till kaos och konflikt. Arbetet med att inrätta en afghansk försvarsmakt och en afghansk poliskår pågår. Dessa institutioner måste successivt ta över ansvaret för att säkerhet och ordning upprätthålls, men tills vidare behövs dock närvaro av en internationell styrka. sammantagna bedömning är att den internationella säkerhetsstyrkan har en avgörande betydelse för en framtida fredlig utveckling i . Det är också regeringens bedömning att det nuvarande svenska bidraget till den internationella säkerhetsstyrkan på ett effektivt sätt har kunnat bidra till en ökad säkerhet i insatsområdet. Ett fortsatt svenskt deltagande i den internationella styrkan ligger i linje med omfattande Utgifterna för ett svenskt truppbidrag beräknas uppgå till och skall finansieras från sjätte utgiftsområdets anslag 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande deltagande i en internationell styrka förutsätts bli reglerat genom ett avtal om deltagande mellan och den stat som leder Detta avtal reglerar bl. a. det interna förhållandet mellan den svenska truppen och den stat som leder styrkan samt förhållandet till Prop. 2002/03:21 övriga deltagare. Vidare regleras den rättsliga statusen för styrkans Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsrådet , ordförande, och statsråden, , , , , , , , , , , J.O., Sommerstad, , H., , , Andnor, Nuder, , , . Regeringen beslutar proposition 2002/03:21 Fortsatt svenskt deltagande i en internationell säkerhetsstyrka i .