prop · GP03101 · 2002-04-12 00:00:00 — Nettobetalningar från finansiella aktiviteter uppgick till , vilket innebär att nettobetalningarna har minskat med . De är framför allt räntebetalningar som har minskat sedan före- gående år. Statens nettoupplåning visar förändringen av statens upplåning justerat för valutakursföränd- ringar i utländsk valuta. Förutom Riksgälds- kontoret har endast ett fåtal myndigheter möj- lighet att ta upp lån på marknaden. Statens nettoupplåning var , en förändring från föregående år med . Att nettoupp- låningen minskat innebär att staten har amorte- rat av lån med motsvarande belopp. minskade statsskulden med . De orealiserade valutakursförlusterna som påverkat statsskulden uppgick till . En väsentlig anledning till att statsskulden har minskat trots att statsbudgetens saldo försäm- rats med är att stats- skuldsobligationer har förts över från AP-fon- derna (68,3 miljarder) och (18,4 miljarder) till ett nominellt belopp av , vilka har minskat statsskulden, men inte påverkat statsbudgetens saldo. Av överföringen från AP-fonderna påverkades statsbudgetens saldo bara av ränta och inlösen av bostadsobligationer på . I kapitel 5 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten m.m. ges en förklaring till sambanden mellan resultaträkning, finansierings- analys och statsbudgetens utfall. ekonomiska vårproposition redovisar regeringen en kort sammanfattning av stats- budgetens utfall . I detta kapitel lämnar regeringen en utförligare redovisning av statsbudgetens slutliga utfall . I bilagorna 6 och 7 redovisas det slutliga utfallet för samtliga inkomsttitlar och anslag på statsbudgeten. Månadsfördelade inkomster och utgifter redovisas i bilagorna 8 och 9. Enligt 16 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall statsbudgeten omfatta alla inkomster och utgifter, med vissa specificerade undantag, samt andra betalningar som påverkar statens låne- behov. Statsbudgetens saldo är därmed detsam- ma som statens lånebehov men med omvänt tecken. Ett positivt saldo innebär att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. I kapitel 5 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten m.m. jämförs redovisnings- principer och struktur mellan statsbudgeten och resultaträkningen. Budgetsaldot uppgick till . I statsbudgeten beräknades budgetsaldot till . Utfallet är därmed lägre än budgeterat. Jämfört med utfallet har statsbudgetens saldo försämrats med . Den stora förändringen beror bl.a. på försäljningen av aktier i som gav staten en inkomst på . Budgetöverskottet beror på större engångseffekter. Den största (46,) avser en del av överföringen från AP- fonden till statsbudgeten. En annan engångs- effekt utgörs av ökade skatteinkomster till följd av att försäkringsbolaget (f.d. SPP) återbetalade pensionsmedel (ca ). En negativ engångseffekt uppstod till följd av att lånade i . Lånet var en s.k. överbrygg- ningskredit som återbetalades . En tidigareläggning av utbetalningen av arealer- sättning till slutet av 2001 medförde en negativ engångseffekt på . Justerat för dessa större engångseffekter uppgick saldot till . Statsbudgetens saldo 2001 samt justering för större engångseffekter fram- går av tabell 4.1 Tabell 4.1 Statsbudgetens saldo 2001 samt justering för större engångseffekter -12,0 -4,0 Statsbudgetens saldo justerat för -1,5 Statsbudgetens inkomster beräknades i stats- budgeten uppgå till . Det slutliga utfallet blev , vilket är högre än beräknat. Ökningen förklaras främst av att skattein- komsterna blev högre än beräknat (se vidare avsnitt 4.2). Det slutliga utfallet för statsbudgetens utgifter m.m. blev . Det är högre än budgeterat vilket beror på att posterna netto- utlåning, Statsskuldsräntor m.m. och Kassa- mässig korrigering blev större än beräknat. Utgifterna exkl. statsskulds- räntor blev lägre än beräknat i statsbudgeten (se vidare avsnitt 4.3). Statsbudgetens utfall framgår av tabell 4.2. Tabell 4.2 Statsbudgetens utfall (UO 26) 1) Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar I diagram 4.1 redovisas statsbudgetens saldo och underliggande saldo för åren 19902001. Budget- saldot har förändrats dramatiskt . första år var staten tvungen att låna stora belopp. Störst var lånebehovet 1993. Därefter har det skett en kraftig minskning av lånebehovet och 1998 övergick lånebehovet till ett budgetöverskott på för att öka kraftigt till ett budget- överskott på . Budgetöver- skottet ökade sedan till 2000. minskade budgetöverskottet till . Som framgår av diagram- met är det bara som staten har kunnat amortera på statsskulden. Diagram 4.1 Statsbudgetens faktiska och underliggande saldo 1990-2001 Statsbudgetens inkomster uppgick till , vilket är eller högre än vad som beräknades i statsbudgeten 2001. Inkomster från skatter m.m. blev , vilket är eller högre än beräknat. Utfallet för övriga inkomster blev , vilket är eller högre än beräknat. En översiktlig redovisning av de största avvikelserna för stats- budgetens skatter och övriga inkomster finns redovisad i tabell 4.3. Skatteinkomsterna som de redovisas i stats- budgeten skiljer sig från statens periodiserade skatter. De största skillnaderna består i att stats- budgeten i princip redovisar de skatter som debiteras under budgetåret medan den period- iserade redovisningen avser de skatter som är kopplade till det aktuella årets skatteregler och inkomster. Avvikelsen är störst för hushållens och företagens inkomstskatter, eftersom dessa fastställs i taxeringen året efter inkomståret. För dessa skatter kan betalningarna under ett visst år omfatta skatter avseende tre olika inkomstår. Det innebär att utfallen på statsbudgeten är svåra att analysera. Även enstaka flödesposter är svåra att analysera. Utfallet för hushållens preliminärskatter var ovanligt högt . Det höga utfallet kan ha flera orsaker, exempelvis ändrad inkomst- fördelning, ändrad jämkning av preliminärskatt eller ändrade avdrag. Eftersom det ännu inte finns något utfall tillgängligt avseende slut- skatten för kan de högre preliminärskatterna antingen innebära att den slutliga skatten skall justeras upp eller att den kvarstående/överskjutande skatten skall justeras ned/upp. För att kunna koppla ihop de änd- ringar som skett i ekonomin och i regelsystemen görs därför den huvudsakliga utfallsanalysen i periodiserade termer. För arbetsgivaravgifter samt skatter på varor och tjänster är dock det periodiserade utfallet med vissa undantag klart . Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen (BP2001) har de periodiserade skatterna i offentlig sektor ökat med 38 respektive . Tabell 4.3 Offentliga sektorns och statens periodiserade skatter samt statsbudgetens inkomster + Skatt på löner = Periodiserad skatt, = Periodiserad skatt, Skatt på varor och Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . Kursiverade belopp avser prognoser. Den största förändringen, jämfört med beräkningen till budgetpropositionen , avser skatt på löner dvs. inkomstskatter på förvärvsinkomster, allmän pensionsavgift och arbetsgivaravgifter. För båda åren förklaras ökningen till största delen av att lönesumman blev betydligt högre jämfört med beräkningen till budgetpropositionen. En del av de ökade skatterna tillfaller dock kommunsektorn, vilket medför att statens periodiserade skatter blev högre 2000, medan de 2001 förväntas bli högre i för- hållande till budgetpropositionen. Av de högre kapitalskatterna 2000 beror på högre skatt på realisations- vinster och på högre bolagsskatter jämfört med beräkningen till budgetpropositionen. Ökningen av bolags- skatterna förklaras av en mycket stark utveckling av vinsterna i företagssektorn. Statsbudgetens skatter blev högre och högre 2001 jämfört med beräkningen till budgetpropositionen . Jämfört med de periodiserade skatterna för staten är ökningen mindre men större . Dessa skillnader förklaras av förändringar i betalnings- förskjutningarna inklusive förskjutningar i ut- betalningen av kommunalskatter. medförde den högre lönesumman ökade pre- liminärskatter som utbetalningen av kommunalskatter var fastställd. De högre kapitalskatterna 2000 enligt den periodiserade redovisningen betalades till större delen som kompletteringsbetalningar . Sammantaget medförde detta att betalnings- förskjutningen påverkade statsbudgeten negativt . Betalningsförskjutningen bud- påverkade däremot statsbudgetens skatteinkomster positivt både till följd av den högre lönesumman och till följd av kompletteringsbetalningarna avseende de högre kapitalskatterna . Övriga inkomster på statsbudgeten blev högre jämfört med statsbud- geten. De största avvikelserna avser inlevererade överskott, vilket blev högre än beräknat, och försäljningar av statlig egendom, vilka blev lägre än beräknat. I den konsoliderade resultaträkningen för staten redovisas skatterna till , varav skatter som redovisas på inkomsttypen 1000 Skatter m.m. uppgår till . Skillnaden gentemot stats- budgetens skatteinkomster förklaras framför allt av att skatterna, som de redovisas i resulta- räkningen, inkluderar de medel som överförs till pensionssystemet samt att arbetsgivaravgifter för statligt anställda och statlig ålderspensionsavgift har eliminerats. En mer detaljerad redovisning av skillnaderna visas i tabell 4.4 Tabell 4.4 Skillnaden mellan skatterna i resultaträkningen och i statsbudgeten Inkomster från , inkomsttyp 2000 -3,6 Räntor m.m., inkomsttyp 2000 -3,8 inlevererade överskott, inkomsttyp 2000 -28,2 Övriga inkomster, inkomsttyp 2000 -1,3 -1,2 -2,8 -1,9 varav avskrivna gamla uppbördsförluster Särskild löneskatt, staten -175,8 -19,7 -1,2 Summa skatter i statsbudgeten Periodiseringseffekter skall påverka resultatet men inte statsbudgeten och återläggs därför. Pe- riodiseringar av kommunalskattemedel avser den slutreglering av skatter som gjordes . Periodiseringar av debiterade skatter avser skillnaden mellan de debiteringar som avser in- komståret och de debiteringar som bokförs under budgetåret. Värdereglering avser värdering av utestående fordringar. Avskrivning av gamla uppbördsförluster avser till största delen rest- förda skatter som förfallit. Särskild löneskatt som erläggs av statliga myndigheter m.fl. och statlig ålderspensionsavgift är eliminerade i resul- taträkningen. Dessa avgifter redovisas på stats- budgeten, varför beloppen måste återläggas. Från statsbudgeten omförs även pensionsmedel till pensionssystemet. Betalningsdifferenser och anstånd avser dels skatter som har debiterats , men som ännu inte betalats, dels kompletteringsbetalningar för skatter som avser 2001 men som ännu inte har debiterats. Dessa belopp påverkar statsbudgeten men inte resul- tatet. Överföringen till avser medel avsatta för ett system för individuell kom- petensutveckling. Utvecklingen av skatterna har ett starkt samband med den makroekonomiska utvecklingen. I tabell 4.5 redovisas några centrala makroekono- miska förutsättningar för beräkningarna av skatterna i budgetpropo- sitionen , ekonomiska vår- proposition och i budgetpropositionen . Tabell 4.5 Makroekonomiska förutsättningar vid olika prognostillfällen 1Exklusive effekten av överföringen av från kommunsektorn till hushållens ideella organisationer. Källor: (konjunkturstatistiken för kostnadstimlön, Nationalräkenskaperna för antal arbetade timmar och arbetsgivarnas skattedeklarationer till skattemyndigheterna för utbetald lönesumma), och Prognoserna över kostnadstimlönen låg relativt nära utfallet vid varje prognos- tillfälle. underskattades utvecklingen vid varje prognostillfälle. Prognoserna över antal arbetade timmar låg i budgetpropositionen något över utfallet, men vid prognosomgångarna därefter låg beräkningen relativt nära utfallet. överskattades dock det totala antalet arbetade timmar i ekonomin med 0,8 procent- enheter vid både beräkningen i budgetpro- positionen och ekonomiska vårproposition. I prognosen i budgetpro- positionen reviderades tillväxttakten ner men fortfarande överskattades utveck- lingen . Anledningen till överskattningen var att konjunkturen för- väntades bli starkare än vad som blev fallet. Utbetald lönesumma beräknas utifrån arbets- givarnas skattedeklarationer. Prognoserna över lönesumman grundar sig på utvecklingen av antal arbetade timmar enligt Nationalräken- skaperna och SCB:s konjunkturstatistik över timlönen. För att få en korrekt utveckling av lönesumman görs dock ett flertal korrigeringar av utvecklingen av dessa makroekonomiska variabler. Eftersom inte företagarnas arbetade timmar ingår i lönesumman skall prognosen över det totala antalet arbetade timmar i ekonomin korrigeras för om de anställdas timutveckling förväntas skilja sig från genomsnittet. Dessutom måste antalet timmar justeras för att utveck- lingen av lönesumman är dagkorrigerad, dvs. den skall inte påverkas av variationer i antalet arbets- dagar mellan åren. I lönesummeutvecklingen skall löneutbetalningarna också periodiseras annorlunda än de görs i beräkningen av tim- lönen. Statistiken över timlönen är kostnads- baserad vilket innebär att löneutbetalningarna läggs in på den period de avser. Detta sker inte i beräkningen av lönesumman. Timlöneutveck- lingen kan också behöva justeras om det sker en kraftig förändring av börskursen eller sjuk- frånvaron. I lönesumman inkluderas nämligen bonusutbetalningar och sjuklön, dvs. företagens ersättningar till de anställda vid de första fjorton dagarnas sjukfrånvaro, vilket de inte gör i kostnadstimlönen. Ingen av ovanstående juste- ringar är direkt mätbar utan man kan endast göra en uppskattning av hur de påverkar lönesumme- utvecklingen. Eftersom utvecklingen av antalet arbetade timmar överskattades men ökningen av kost- nadstimlönen underskattades låg den sam- mantagna utvecklingen av dessa makroeko- nomiska variabler 2001 relativt nära utfallet vid alla prognostillfällen. Trots det underskattades utvecklingen av den utbetalda lönesumman 2001 med i budgetpropositionen och ekonomiska vår- proposition. Halva diskrepansen förklaras av att det faktiska antalet arbetade timmar utvecklades svagare än det dagkorrigerade antalet, och på att de anställdas timantal steg snabbare än genom- snittet. Detta förutsågs inte förrän i budget- propositionen . En förklaring till att lönesumman såväl 2000 som 2001 steg snabbare än antalet arbetade timmar multiplicerat med timlönen kan vara att sjuklöneutbetalningarna ökade till följd av stigande sjukfrånvaro. Hushållens konsumtionsutgifter, som på- verkar beräkningen av intäkterna av mervärdes- skatt, överskattades kraftigt vid varje prognostillfälle. mot relativt väl i linje med utfallet. Konsum- tionen bedömdes bli stark såväl 2000 som 2001 till följd av en snabb sysselsättningsökning, relativt stark utveckling av den disponibla inkomsten, god förmögenhetsställning och hög tillförsikt bland hushållen. En viss dämpning av konsumtionen väntades dock 2001. försämrades de internationella konjunktur- utsikterna vilket även påverkade synen på den inhemska efterfrågan. Konsumtionsutfallet och inledningen av 2001 indikerade också en svagare konsumtionsökning än vad som förutsetts tidigare. Prognosen reviderades därför ned successivt . Trots det överskattades ökningen av hushållens konsumtion i budgetpropositionen . infogades även arvs- och gåvoskatt i detta system. Det medför att det i huvudsak är debiterade och inte inbetalda belopp, som redovisas på följande inkomsttitlar: -1111 Fysiska personers inkomstskatt -1121 Juridiska personers inkomstskatt -1200 Socialavgifter och allmän pensions- avgift Skillnaden mellan inbetalda och debiterade belopp redovisas på inkomsthuvudgruppen 1600 Betalningsdifferenser, skattekonto. För arbetsgivaravgifter och för skatter på varor och tjänster utgörs skillnaden mellan den periodiserade skatten och det belopp som redovisas på statsbudgeten endast av en förskjutning av den månatliga uppbörden. På statsbudgeten redovisas således skatter som till 11/12 avser och 1/12 avser . Uppbörden av hushållens och bolagens in- komstskatt är emellertid något mer komplicerad. Förutom preliminärskatt, som redovisas med en månads förskjutning, debiterades skillnaden mellan slutlig skatt och prelimi- närskatt avseende . inkomsttitlarna Fysiska personers inkomstskatt och Juridiska personers inkomstskatt omfördes också vissa skatter avseende in- komståren 1999 och 2000 till andra inkomsttitlar på statsbudgeten. Från inkomsttiteln inkomstskatt utbetalades dessutom skatter avseende inkomståren 19992001 till kommunsektorn. I det följande kommenteras endast de in- komsttitlar som redovisar större skillnader mellan utfall och statsbudget. En fullständig redovisning av statsbudgetens samtliga inkomst- titlar finns i bilaga 6. 1100 Skatt på inkomst 1111 Fysiska personers inkomstskatt Utfallet på inkomsttiteln inkomstskatt blev högre än i statsbudgeten. I tabell 4.6 redovisas hushållens periodiserade inkomstskatter för inkomståren 19992001 samt skillnader mot beräkningen till budgetpropo- sitionen . Tabell 4.6 Hushållens periodiserade skatter Kyrko- och begravn.avg. Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . Kursiverade belopp avser prognoser. Utfallet för den slutliga skatten avseende blev högre än i beräkningen till budgetpropositionen. Större delen, , utgörs av skatt på kapitalvinster (realisationsvinster). Dessa beräknades stiga jämfört med . Den för låga beräkningen av skatt på kapitalvinster kan delvis förklaras av en starkare utveckling än väntat på värdepappers- och fastighets- marknaden, vilka har visats ha stark korrelation med utvecklingen av kapitalvinsterna. Utfallet för den statliga inkomstskatten underskattades med på grund av att timlöneutvecklingen i ekonomin ökade mer än prognostiserat, vilket bl.a. fick till följd att fler individer hamnade över gränsen för statlig inkomstskatt än i beräkningen till budgetpropositionen . Den slutliga skatten avseende beräknas bli högre jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen. Den statliga inkomstskatten beräknas bli 5 miljarder högre och den kommunala inkomstskatten beräknas bli 9 miljarder högre, främst till följd av högre timlön. Förmögen- hetsskatten och fastighetsskatten beräknas minska med 2 respektive vardera, jämfört med budgetpropositionen . Detta förklaras främst av de skatte- sänkningar som regeringen aviserade i budget- propositionen . I tabell 4.7 redovisas utfallet på inkomsttiteln Fysiska personers inkomstskatt för och 2001. Den högre lönesumman 2001 resulterade i att preliminärskatterna under- skattades med . Det högre underuttaget (debiterad slutlig skatt minus preliminärskatt) på som avser förklaras framför allt av de höga kapitalvinsterna . Varken förmögenhetsskatt eller skatt på kapitalvinster preliminärbeskattas utan dessa skatter debiteras i samband med taxeringen och betalas i regel som kompletteringsbetalningar eller kvarstående skatt. Av avvikelsen på förklaras således av skatt på kapitalvinster. Tabell 4.7 Inkomsttiteln inkomstskatt preliminär F-skatt o särsk. A-skatt -0,2 slutlig skatt minus preliminär skatt -0,1 -331,3 -360,7 -0,7 Utbetalning av kyrko- och begravn.avg. -11,2 -12,1 -0,6 Summa inkomster på statsbudgeten Omföringar till andra inkomsttitlar -93,6 -99,2 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . SB 2001 = Statsbudgeten . 1121 Juridiska personers inkomstskatt Utfallet på inkomsttiteln inkomstskatt blev högre än i statsbudgeten. I tabell 4.8 redovisas de periodiserade skat- terna för åren 19992001, samt förändringarna i förhållande till prognosen i budgetpropositionen . Tabell 4.8 Företagens periodiserade skatter Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . Kursiverade belopp avser prognoser. Av tabell 4.8 framgår det att juridiska personers inkomstskatt underskattades med i beräkningen till budget- propositionen. Avvikelsen i prognosen beror i huvudsak på en starkare vinstutveckling än väntat, men även på tillfälliga vinster. Års- boksluten visar på högre extraordinära intäkter än under föregående år. Dessutom kan en del av avvikelsen förklaras av att skatte- effekten av överskottsmedel från försäkrings- bolaget underskattades. I beräkningen till budgetpropositionen antogs skatteeffekten upp- gå till . Emellertid torde skatteeffekten bli högre än så, även om något utfall aldrig kommer att kunna redovisas eftersom utdelningen ingår som en del i bolagens skatteunderlag. I den nu aktuella beräkningen antas skatteeffekten uppgå till . Den nu aktuella prognosen på företagens inkomstskatt är högre än i budgetpropositionen. I allt väsentligt baseras prognosen på senare års utfall av inkomstskatten samt på en förväntad allmän utveckling av vinsterna i näringslivet. Bland annat pekar boksluten på en nedgång av företagens inkomstskatt med mellan . Utfallet för avkastningsskatten låg helt i linje med den prognos som redovisades i budgetpropositionen. Den höga träffsäkerheten beror på att skatten för ett givet år bestäms av kapitalunderlagets ställning föregående år multiplicerat med det årets genomsnittliga statslåneränta. Även prognosen sammanfaller med beräkningen till budgetpropositionen. Den särskilda löneskatten för blev högre än beräk- ningen till budgetpropositionen. har prognosen justerats upp med jämfört med tidigare beräkning. Ett skäl till justeringen är att utfallet ger indikation på en långsiktigt högre nivå på underlaget för den särskilda löneskatten. har underlaget ökat . Det kan jämföras med underlaget för arbetsgivaravgifter som endast har ökat . Underlagets starka utveckling beror delvis på att företag och vissa myndigheter har övergått till att fondera för hela pensions- skulden, vilket utlöser särskild löneskatt, som man fortsätter att betala särskild löneskatt på utbetalda pensioner till nuvarande pensionärer. I en del fall har särskild löneskatt även betalats för den del av pensionsskulden som inte är fonderad. Dessutom kan en del av den snabba utvecklingstakten förklaras med att anställda i högre utsträckning än har valt att ta ut ersättning för arbete i form av individuella pensionsförsäkringar tecknade av arbetsgivaren. I tabell 4.9 redovisas utfallet på inkomsttiteln Juridiska personers inkomstskatt , samt avvikelsen mot statsbudgeten. Utfallet på inkomsttiteln uppgår till , vilket är högre än den periodiserade skatten. Skillnaden beror på betalningsför- skjutningar som i detta fall delvis kan hänföras till underuttaget av preliminärskatt 2000 i sam- band med engångsutbetalningen av över- skjutande pensionspremieinbetalningar. Dess- utom tillkommer periodiseringseffekter av tillfälliga vinster i företagen. Underuttaget av preliminärskatt 2001 blev högre än väntat till följd av att den slutliga skatten blev högre än väntat. Tabell 4.9 Inkomsttiteln inkomstskatt prel. F-skatt o särsk. A-skatt slutlig skatt minus prel. skatt -0,8 Summa inkomster på statsbudgeten Omföringar till andra inkomsttitlar -24,7 -25,8 -0,1 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . Under övriga inkomstskatter redovisas inkomsttitlarna Beskattning av tjänstegruppliv, Ofördelbara inkomstskatter, Kupongskatt och Det samlade utfallet av dessa blev högre än i statsbudgeten. Av avvikelsen avser kupongskatt vilken förklaras av att det utländska ägandet av svenska aktier ökat mer än förväntat. 1200 Socialavgifter och allmän pensionsavgift Socialavgifter tas ut i form av arbetsgivaravgifter på lön och andra ersättningar för utfört arbete, och i form av egenavgifter på inkomster av aktiv näringsverksamhet. På dessa underlag tas det även ut allmän löneavgift. Särskild löneskatt tas ut på pensionsutfästelser, pensionsutbetalningar och på inkomster av passiv näringsverksamhet. Utvecklingen av intäkterna beror framförallt på timlön, sysselsättning och inkomst av närings- verksamhet. Allmän pensionsavgift tas ut på inkomster som ger pensionsrätt. Till dessa hör ersättningar från arbetsgivare och inkomst av aktiv närings- verksamhet, men även skattepliktiga transfe- reringar. Avgiften tas inte ut på inkomster som överstiger förmånstaket. Det medför att avgiften inte påverkas i lika hög utsträckning som socialavgifterna vid förändringar av timlönen.