prop · GP03127 · 2002-04-12 00:00:00 — I propositionen Vissa punktskattefrågor m.m. (prop. 2001/02:29) be- handlades utredningens förslag om att ersätta dagens enhetliga förse- ningsavgift i skattebetalningslagen med en differentierad avgift (bet. 2001/02:SkU9, rskr 2001/02:63). Hos har en arbetsgrupp tagit fram promemorian Ut- redning av hur punktskatter m.fl. kan införlivas i skattekontot. I prome- lämnas förslag till lagändringar. I en skrivelse till Finansdeparte- mentet hemställer att departe- mentet tar initiativ till de ändringar som föreslås i promemorian (dnr Fi2001/4225). Det är nu dags att ta upp förslaget att inordna punktskatterna i skatte- kontosystemet. Vissa justeringar avseende registrering till och förfarandet för återbetal- ning och deklaration av mervärdesskatt Regeringen överlämnade en proposition till riksda- gen om ändrade regler för utländska företagares mervärdesskatt i 2001/02:28). Propositionen avser genomförandet av EG-direktivet 2000/65/EG om komplettering av det gemensamma systemet för mervär- Prop. 2001/02:127 desskatt och om ändring av direktiv /388/EEG - bestämning av vilka personer som skall vara betalningsskyldiga för mervärdesskatt (EGT L 269, 21.10.2000, s. 44, Celex 32000L0065). Den nya lagstiftningen (SFS 2001:970 och 2001:971) innebär bl.a. att tillämpningen av s.k. omvänd skattskyldighet utökas vid utländska företagares omsättning inom landet av varor eller tjänster. Omvänd skattskyldighet innebär att förvärvaren istället för säljaren blir betalningsskyldig för mervärdesskatten till staten. Den nya lagstiftningen trädde i kraft men tillämpas i fråga om de nya reglerna om omvänd skattskyldighet först fr.o.m. . Som en följd av den nya lagstiftningen har det visat sig att vis- sa justeringar måste göras i de bestämmelser i mervärdesskattelagen (1994:200, ML) och skattebetalningslagen (1997:483, SBL) som reglerar registrering till mervärdesskatt och förfarandet för återbetalning och de- klaration av mervärdesskatt. Även i skattebetalningsförordningen (1997:750, SBF) kommer vissa justeringar att behöva göras. Regeringen föreslår även att omvänd skattskyldighet av skatteadministrativa skäl inte skall gälla för de utländska företagare som är skattskyldiga för uthyrning av verksamhetslokal i . Frivillig skattskyldighet för utländska företagare för uthyrning av verksamhetslokaler kommer därmed även fortsättningsvis att helt och hållet administreras av skattemyndigheten och inte till någon del av Särskilda skattekontoret i . De föreslagna lagändringarna har beretts med , , och Tysk-Svenska Handelskammaren vilka inte haft något att invända mot de föreslagna ändringarna. trädde lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter i kraft. I detta sammanhang gjordes vissa följdändringar i skattebetalningslagen (1997:483), bl.a. i 10 kap. 26 § som reglerar när en deklaration får lämnas i form av ett elektroniskt dokument. Den be- stämmelsen behöver justeras så att den även omfattar skattedeklarationer. I detta sammanhang bör även vissa ytterligare justeringar göras i skatte- betalningslagen. Det gäller bestämmelserna om skatteavdrag vid utbetal- ning av räntor och vid fria resor inom Europeiska ekonomiska samar- betsområdet och betalningstidpunkt för sådana kontrollavgifter som upp- bärs enligt lagen. De nu föreslagna justeringarna behandlas närmare i författningskommentarerna. Förslaget har beretts genom underhandskon- takter med . Genom ett antaget EG-direktiv på tobaksskatteområdet har defi- nitionerna av skattepliktiga cigarrer och cigariller ändrats. En ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt bör därför göras. Förslaget har beretts genom underhandskontakter med . Genomförande av ändringar i indrivningsdirektivet Regeringen lägger i detta ärende också fram förslag till en lagändring som behövs för att genomföra de ändringar i det s.k. indrivningsdirekti- vet som rådet beslutade , och som väntas träda i kraft Förslaget har beretts genom underhandskontakter med Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttran- de över de lagförslag som finns bilaga 3. Lagrådets yttrande finns I bila- Regeringens lagförslag har utformats i enlighet med vad Lagrådet I förhållande till lagrådsremissen har också vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. De lagförslag som inte remitterats är av sådan lagteknisk enkel beskaf- fenhet att Lagrådets yttrande skulle sakna betydelse. 4Punktskatternas infogning i skattekontosy- stemet En utvidgning av skattekontosystemet Regeringens förslag: Skattekontosystemet utvidgas till att omfatta Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. Skälen för regeringens förslag: Fr.o.m. tillämpas ett nytt system för redovisning och betalning av de mest frekventa skat- terna och avgifterna, det s.k. skattekontosystemet. Det syftar till enhet- lighet och förenkling vid bestämmande, debitering, redovisning och be- talning av skatter och avgifter genom en samordning av i första hand de oftast förekommande regelbundna skatterna och avgifterna. systemet omfattar bl.a. innehållen skatt, dvs. av arbetsgivare gjorda skat- teavdrag från ersättning för arbete och av banker gjorda skatteavdrag för räntor, socialavgifter, mervärdesskatt, inkomstskatt, fastighetsskatt och Det nya systemet regleras i skattebetalningslagen (1997:483, SBL). Skattekontosystemet omfattar inte samtliga skatter och avgifter. punktskatterna, kupongskatten samt arvs- och gåvoskatten lämnades från början utanför skattekontosystemet. Avsikten är emellertid att också des- sa skatter samt även andra skatter och avgifter skall omfattas av den nya ordningen för redovisning och betalning m.m. Genom enkla och enhetliga förfaranderegler på skatte- och avgiftsområdet kan skatte- administrationen effektiviseras och göras mer resurssnål som de enskilda skatte- och avgiftsbetalarna ges möjlighet att lättare skaffa sig kunskap om och överblicka gällande regelsystem (jfr prop. 1996/97:100 s. 257 f.). omfattar skattekontosystemet även arvs- och gå- voskatten (prop. 2000/01:117, bet. 2000/01:SkU27, rskr. 2000/01:238). För såväl skattemyndigheterna som de skattskyldiga är det en fördel om punktskatterna infogas i skattekontosystemet. Den som är skattskyl- dig för punktskatt är nämligen nästan undantagslöst även skatt- eller av- giftsskyldig för någon av de skatter eller avgifter som omfattas av systemet, t.ex. mervärdesskatt. Ett inordnande av punktskatterna i skatte- kontosystemet innebär alltså att punktskatterna kan hanteras gemensamt med de skatter och avgifter som ingår i systemet. Detta bör under- lätta administrationen hos både skattskyldiga och skattemyndigheter. Med hänsyn till det nu sagda anser regeringen, i likhet med utredningen och remissinstanserna, att punktskatterna skall infogas i skattekontosy- stemet. Förfarandet för punktskatter regleras i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter (LPP). En jämförelse mellan reg- lerna i LPP och skattebetalningslagen visar att de båda lagarna i stora delar innehåller praktiskt taget identiska bestämmelser om beskattnings- beslut, kontroll, särskilda avgifter, omprövning och överklagande. Det saknas mot den bakgrunden skäl att behålla två regelverk utan i stället skall skattebetalningslagen vara direkt tillämplig i fråga om punktskatt och LPP upphävas. I fortsättningen kommer alltså förfarandet för punktskatter att regleras enbart i skattebetalningslagen. Med punktskatter avses i detta samman- hang de skatter som räknas upp i 1 kap. 1 § först stycket 1 LPP, alltså sådana punktskatter för vilka är beskattningsmyn- dighet. Här ingår även en avgift, nämligen avgift enligt bilskrotningsla- gen (1975:343). Frågan om skrotningsavgiften bör infogas i skattekonto- systemet behandlas i avsnitt 4.8. Det krävs endast relativt begränsade ändringar i skattebetalningslagen för att göra den tillämplig på punktskatterna. Ändringar av större princi- piell betydelse behandlas i avsnitten 4.24.10. Ändringar av mer teknisk karaktär kommenteras i avsnitt 11. Förslaget att skattebetalningslagen skall gälla för punktskatterna och att LPP skall upphävas kräver en rad följdändringar. I 1 kap. 1 § första stycket 2 och 1 kap. 2 § LPP anges ett antal skatter och avgifter som i större eller mindre utsträckning använder sig av reglerna i LPP när det gäller förfarandet. Även några inte uppräknade lagar hänvisar till be- stämmelser i LPP. Följdändringar krävs alltså i dessa lagar. Det handlar om att ersätta hänvisningar till LPP med hänvisningar till motsvarande bestämmelser i skattebetalningslagen eller annan lagstiftning. Dessa änd- ringar kommenteras i avsnitt 4.9 och 11. En bestämmelse om att skattebetalningslagen skall gälla vid bestäm- mande, debitering, redovisning och betalning av punktskatt tas in i 1 kap. 1 § SBL. Redovisning och betalning av punktskatt Regeringens förslag: Redovisning och betalning av punktskatt skall ske som gäller för övriga skatter och avgifter en- ligt skattebetalningslagen (1997:483). Punktskatterna skall redovisas i Utredningens förslag: Utredningen föreslår, till skillnad från reger- ingen, att punktskatterna skall redovisas i samma skattedeklaration som övriga skatter och avgifter. Remissinstanserna: anser att förslaget kan leda till att små handelsföretag drabbas av högre räntekostnader eftersom en tidiga- relagd redovisning medför räntekostnader för den skattskyldige. remissinstanser tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. Skälen för regeringens förslag: Flertalet punktskatter skall redovisas och betalas senast den 25 efter redovisningsperioden, dvs. princip den 25 efter den månad då skattskyldigheten inträdde. För de harmoniserade punktskatterna och lotteriskatten gäller i stället att de skall redovisas och betalas senast den 20 efter redovis- Dessutom skall vissa skattskyldiga enligt lagen (1994:1563) om tobakskatt (LTS), lagen (1994:1564) om alkoholskatt (LAS) och lagen (1994:1776) om skatt på energi (LSE) redovisa punkt- skatt för varje skattepliktig händelse, se t.ex. 22 § LTS. I dessa fall skall redovisning och betalning ske senast efter skattskyldighetens Enligt skattebetalningslagen gäller andra redovisnings- och betalnings- Det finns för . gäller styrs av den skattskyldiges beskattningsunderlag för mervärdes- Om beskattningsunderlaget, exklusive gemenskapsinterna förvärv och import, för beskattningsåret uppgår till högst skall mervärdesskatten redovisas och betalas senast den 12 i andra månaden Innehållen skatt och arbetsgivaravgifter skall i sådana fall redovisas och betalas senast den 12 efter redovis- ningsperioden (den månad då lönen betalades ut). Skattskyldiga med beskattningsunderlag, exklusive gemenskapsinterna förvärv och import, för beskattningsåret som överstiger skall redovisa och betala mervärdesskatt senast den 26 efter Samma redovisningstid gäller för innehållen skatt Innehållen skatt och arbetsgivaravgifter skall emellertid även i dessa fall betalas senast den 12 . I månaderna är förfallodagen den 17 i stället för Den som inte skall redovisa mervärdesskatt eller som skall redovisa mervärdesskatt i självdeklaration skall redovisa och betala innehållen skatt och arbetsgivaravgifter senast den 12 efter redovisnings- Mervärdesskatt skall, med vissa undantag, redovisas i självde- klaration om beskattningsunderlaget, exklusive gemenskapsinterna för- värv och import, för beskattningsåret uppgår till högst . Redovisnings- och betalningstiderna i skattebetalningslagen skiljer sig alltså från de tider som gäller enligt LPP och de materiella punktskattela- Mycket av den förenkling som en övergång till skattekontosyste- met innebär skulle gå förlorad om särskilda datum skulle gälla för punkt- skatterna. Regeringen anser därför att de redovisnings- och betalningsti- der som gäller för mervärdesskatt m.fl. skatter även skall gälla för punktskatterna. I första hand bör de redovisnings- och betalningstider som enligt skattebetalningslagen gäller för mervärdesskatt också gälla för punktskatt. Detta är dock inte möjligt i fall då den skattskyldige inte skall redovisa mervärdesskatt eller skall redovisa mervärdesskatt i självdekla- ration. I dessa fall skall punktskatt i stället redovisas och betalas som gäller för innehållen skatt och arbetsgivaravgifter, dvs. den 12 efter redovisningsperioden. Detta innebär att betal- ningen tidigareläggs med 13 eller (med 8 eller ) beroende på om den 25 eller 20 i månanden efter redovis- ningsperioden är förfallodag . har invänt att förslaget kan leda till ökade räntekostna- der för små handelsföretag. För det första bör det påpekas att det endast är i nämnda fall som förslaget innebär att betalningen av punktskatt tidigareläggs. I övriga fall innebär förslaget att betalningen senareläggs. Vidare torde det vara mycket sällsynt att handelsföretag som är skatt- skyldiga för punktskatt har ett beskattningsunderlag för mervärdesskatt för beskattningsåret på högst . Det är därför mycket sannolikt att förslaget kommer att leda till att nästan alla handelsförtag kommer att få redovisa och betala punktskatt än den som gäll- er . Vilka redovisnings- och betalningstider som skall gälla för de punkt- skatteskyldiga som skall redovisa skatt för varje skattepliktig hän- delse behandlas i avsnitt 4.3. En övergång till redovisnings- och betalningstiderna i skattebetalnings- lagen innebär att punktskatterna i de allra flesta fall skall betalas än . De offentlig-finansiella effekter som detta medför behandlas i avsnitt 10. Utredningen föreslår att redovisningen av punktskatt skall ske i samma skattedeklaration som övriga skatter och avgifter och att endast skattens bruttobelopp, yrkade avdrag och skattens nettobelopp skall anges på de- klarationsblanketten. För den som är skattskyldig för flera punktskatter skall bruttobelopp, yrkade avdrag och nettobelopp läggas samman för alla punktskatter. Vidare anser utredningen att skattedeklarationen bör kompletteras med mer detaljerade uppgifter i bilagor där varje skatt re- dovisas för sig efter i stort sett samma mönster som gäller för dagens deklarationer. Frågan är om det är lämpligt eller om punktskatterna i stäl- let bör redovisas i en egen punktskattedeklaration. Den nuvarande skattedeklarationen upptar redovisning som avser mer- värdesskatt, arbetsgivaravgifter och skatteavdrag. Dessa skatter och av- gifter hanteras i ett gemensamt tekniskt system (MAGI) och beslutsbehö- righeten avseende dem ligger hos den regionskattemyndighet där den skattskyldige är registrerad. Punktskatterna däremot hanteras i ett eget system () och beslutsbehörigheten ligger hos . Av dem som lämnar skattedeklaration, cirka 420 000, redovi- sar endast cirka 3 500, alltså , också punktskatt. Härtill kommer att en del av de som är skyldiga att redovisa punktskatt, inte är skyldiga att lämna skattedeklaration. Skattedeklarationen i dess nuvaran- de utformning med en sida rymmer inte några ytterligare uppgifter varför redovisningen avseende punktskatterna, om de skall lämnas i skattede- klaration, måste lämnas på sidor som läggs till skattedeklarationen. Att göra skattedeklarationen flersidig är tänkbart men leder till tekniska pro- blem. Mot den nu angivna bakgrunden synes det mindre lämpligt att kompli- cera dagens skattedeklaration med ytterligare uppgifter och sidor avseen- de punktskatt, inte minst mot bakgrund av att nästan alla som läm- nar skattedeklaration inte kommer att beröras av att punktskatterna info- gas i skattekontosystemet. Dessa skattskyldigas redovisning bör därför inte kompliceras på grund av att punktskatterna infogas i skattekontosy- stemet. Vidare måste varje enskild punktskatt redovisas och beslutas för sig. Den skattskyldige måste lämna vissa uppgifter, vilka kan variera från punktskatt till punktskatt, enligt formulär för att rätt skatt skall kunna beslutas. För den skattskyldige torde det spela mindre roll om uppgifter- na lämnas på en bilaga till skattedeklarationen eller i en punktskattede- klaration för varje punktskatt. Att redovisa punktskatterna i en punktskat- tedeklaration och mervärdesskatt m.fl. skatter i skattedeklarationen kom- mer alltså inte att vara mer betungande för de skattskyldiga jämfört med utredningens förslag. Om skattedeklarationen, som utredningen föreslår, skall omfatta också redovisningen av punktskatterna, måste det informationsmaterial som stöder skattedeklarationsredovisningen behandla såväl mervärdesskatt, arbetsgivaravgifter och innehållen skatt som punktskatter. Med hänsyn till att de som redovisar punktskatt bara utgör av dem som redovisar mervärdesskatt m.fl. skatter i skattedeklaration skulle utred- ningens förslag försvåra strävandena att förenkla och målgruppsanpassa informationen från skattemyndigheterna. Den information som krävs för en korrekt beräkning och redovisning av punktskatterna är omfattande och bör därför bara tillställas dem som berörs av informationen. Begreppet Skattedeklaration är förknippat med redovisningen av mervärdesskatt, arbetsgivaravgifter och innehållen skatt. Om även redovisningen av punktskatterna tas in i skattedeklarationen kommer behovet av förklaringar angående vilken skatteredovisning som avses att öka, t.ex. när redovisning av viss skatt som skall lämnas i skattedeklara- tion saknas. Det leder i sin tur till att risken för missuppfattningar och sammanblandningar ökar. Redovisning av punktskatter i skattedeklarationen, skulle vidare kräva att det administrativa stödet för punktskatter till viss del integrerades med det administrativa stödet för hantering av mervärdesskatt, arbetsgivarav- gifter och innehållen skatt dvs. de skatter som redovisas i skatte- deklaration. från systemadministrativ synpunkt är en sådan koppling mellan systemen inte eftersträvansvärd. Komplexiteten i de administrati- va systemen är stor och kostnaderna för utveckling och förvaltning ökar ju fler skatter som hanteras i samma system. Detta gäller särskilt om det rör sig om skatter som endast betalas av ett fåtal av de skattskyldiga som ingår i systemet. Egna deklarationer för punktskatterna medför således inte bara positiva effekter för uppgiftslämnarna utan även att skatteför- valtningen kan skapa enklare och mer renodlade IT-lösningar. En annan fördel med en egen punktskattedeklaration för varje punkt- Prop. 2001/02:127 skatt är att önskemål om att ta in mer detaljerade uppgifter för skattebe- räkning och kontroll blir lättare att uppfylla. Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att utredningens förslag att punktskatterna skall redovisas tillsammans med mervärdesskatt, arbets- givaravgifter och innehållen skatt i skattedeklarationen inte leder till någ- ra fördelar för de skattskyldiga eller skatteförvaltningen. Däremot finns det, som framgår ovan, klara fördelar med att låta de som är skattskyldi- ga för punktskatt redovisa skatten i en punktskattedeklaration för varje punktskatt och detta utan att fördelarna i stort med att infoga punktskat- terna i skattekontosystemet går förlorade. De avsedda förenklingarna för de skattskyldiga uppnås bl.a. genom att det föreslås att redovisnings- och betalningstiderna för punktskatterna skall vara desamma som för anting- en mervärdesskatt eller arbetsgivaravgifter och innehållen skatt. Företa- gen kommer alltså även om punktskatterna skall redovisas i en punkt- skattedeklaration för varje punktskatt att kunna göra en gemensam inbe- talning för samtliga skatter. Med hänsyn till det nu sagda anser regering- en att punktskatterna skall redovisas i en punktskattedeklaration för varje punktskatt. Hur de skattskyldiga som redovisar skatt för varje skat- tepliktig händelse skall redovisa skatten i skattekontosystemet behandlas i avsnitt 4.3. Regeringen föreslår alltså att de redovisnings- och betalningstider som gäller för mervärdesskatt m.fl. skatter även skall gälla för punkt- skatterna och att punktskatterna skall redovisas i en egen punktskattedek- laration för varje punktskatt. Förslaget föranleder ändringar i 10 kap. 18, 19, 22 och 22 a §§ SBL. Dessutom införs två nya paragrafer i skattebetalningslagen, 10 kap. 9 a och 17 b §§. Redovisning av skattepliktiga händelser Regeringens förslag: Skattskyldiga enligt lagen (1994:1563) om to- baksskatt, lagen (1994:1564) om alkoholskatt eller lagen (1994:1776) om skatt på energi som skall redovisa skatt för varje skattepliktig händelse skall göra det även efter det att punktskatterna infogats i Detsamma skall gälla för skattskyldiga för skatt Skatten skall i dessa fall redovisas i en särskild skat- Utredningen föreslår att skattskyldiga som redovisar skatt för varje skattepliktig händelse i stället skall redovisa skatt för redovisningsperio- Remissinstanserna: anser att det är angeläget att för- Svenska anser att det inte längre finns behov av att ändra redovisningsreglerna. lämnar förslaget utan erinran. Skälen för regeringens förslag: Bestämmelser om att vissa skattskyl- diga skall redovisa punktskatt för varje skattepliktig händelse finns i la- garna om skatt på alkohol, tobak och energi. Det rör sig om skattskyldiga som inte skall vara registrerade, t.ex. oregistrerade varumottagare eller den som för kommersiella ändamål för in eller tar emot beskattade varor från ett annat EU-land. Redovisning och betalning av skatten skall ske senast efter den dag då skattskyldigheten inträdde (se t.ex. 22 § LTS. Dessutom skall den som är skattskyldig enligt lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande redovisa skatt för varje skatteplik- tig händelse. Skatten skall redovisas och betalas dagar efter den skattepliktiga händelsen eller med andra ord vinstdragningen. Bakgrunden till utredningens förslag är att man från skatteförvaltning- ens sida påpekat att dagens regler för skatteredovisningen i vissa fall medför ett betydande arbete för beskattningsmyndigheten. Ett fall förs fram särskilt. På en del bensinstationer blandas etanol i dieselolja eller bensin. Det leder till att bränslet får en annan miljöklassning och att hög- re skatt skall tas ut för blandningen än för de olika bränslena var för sig. I sådana fall skall skatt redovisas för varje skattepliktig händelse, som i det här fallet är att etanol blandas med annat bränsle. Det innebär att en de- klaration måste lämnas varje gång bränsle blandas. Svenska påpekar dock att det numer är mycket ovanligt att man på ben- sinstationer blandar i etanol i dieselolja eller bensin och att miljöklass- ningen inte längre påverkas. Enligt institutet har därför grunden för att ändra redovisningsreglerna fallit bort. I departementspromemorian Straffrättslig sanktionering av för alkohol, tobak och mineraloljor (Ds 2001:58) före- slås att tidpunkten för att ge in deklaration tidigareläggs. Förslaget berör bl.a. dem som för kommersiella ändamål för in eller tar emot beskattade varor från ett annat EU-land. Dessa skattskyldiga skall enligt förslaget lämna deklaration senast vid skattskyldighetens inträde, dvs. senast när varorna förs in till . Syftet med förslaget är att skattebrottslagen (1971:69) skall bli tillämplig i fall då oredovisad skatt upptäcks i sam- band med införseln. Promemorian har remissbehandlats. Remisstiden gick ut . Utredningens förslag att de som redovisar punktskatt för varje skattepliktig händelse i stället skall redovisa skatt för redovisningsperio- der innebär att deklaration skall lämnas än . Utredningens förslag går alltså i en annan riktning än det förslag som läggs fram i departementspromemorian. Att nu gå vidare med utredning- ens förslag skulle försvåra ett eventuellt genomförande av det förslag som läggs fram i promemorian. Med hänsyn härtill och till att skälen för utredningens förslag är lika starka anser regeringen att de som redovisar punktskatt för varje skattepliktig händelse skall göra det även efter det att punktskatterna infogats i skattekontosystemet. Däremot finns det skäl att förenkla dagens regler något. Bestämmel- serna i lagarna om skatt på alkohol, tobak och energi på detta område är nämligen onödigt omfattande.