prop · GP031d8 · 2002-01-01 00:00:00 — Därutöver görs särskilda insatser inom det bilaterala utvecklingssamarbetet för att främja kvinnors deltagande i samhällslivet, både i politiska församlingar på lokal och central nivå och på arbetsmarknaden. Insatser görs också för att ta fram könsuppdelad statistik i samarbetsländerna, ledarskapsutbildningar ordnas för kvinnor i ledande positioner i samhället och projekt med fokus på män och jämställdhet genomförs. Det är viktigt att intresset för jämställdhetsfrågor uppmuntras i vårt närområde och att insatser som görs får ordentlig genomslagskraft. Vikten av att anlägga ett jämställdhetsperspektiv bör därför förmedlas till både beslutsfattare i samarbetsländerna och till de svenska genomförande parterna. Östersjösamarbetet har konsoliderats och en enhetlig paraplystruktur för det multilaterala samarbetet etablerades inom ramen för Östersjöstaternas råd. Funktioner för energisamarbete och för för - Baltic 21 har lokaliserats till det internationella sekretariatet i . Baltic 21 arbetar med hållbar utveckling genom handlingsplaner för åtta sektorer, av vilka har samordningsansvar för näringsliv, utbildning och turism. Praktiskt samarbete mellan fackdepartement och myndigheter dominerar samarbetet. kommer att hållas dels ett utrikesministermöte vid rådets 10-årsjubileum och dels ett toppmöte på regeringschefsnivå . konkretiseras och inriktas alltmer på regionalt och lokalt förankrade aktiviteter. Prioritet bör ges åt arbete med att förbättra förutsättningarna för näringslivssatsningar och miljö och hållbar utveckling samt att involvera ryska företrädare i myndighetssamarbete av gemensamt intresse inom t.ex. enligt den modell som utvecklats inom det väl fungerande samarbetet mellan regionens tullmyndigheter. Räddningsövningen Barents Rescue 2001 som genomförs i Partnerskap för freds anda är ett exempel på samarbetsinitiativ i regionen som bör uppmuntras. Under pågående ordförandeskap i avser regeringen förbättra informationen om som investerings- och turistmål samt verka för förbättrade förutsättningar för regionalt och lokalt samarbete genom att särskilt uppmuntra vänortssamarbetet och stödja insatser till förmån för regionens ursprungsfolk. Ba- rentssamarbetets organisation och struktur bör också ses över och anpassas till den europeiska regionalpolitiska utvecklingen. () spelar en stor roll för miljösamarbetet i . HELCOM, genom sin Programme Im- plementation Task Force, ansvarar för genomförandet av Åtgärdsprogrammet för Ös- tersjön och dess 132 s.k. hot spots. En stor del av det svenska investeringsstödet har gått till dessa miljöinvesteringsobjekt. Även i fortsättningen kommer aktivt att stödja genomförandet av Åtgärdsprogrammet. HELCOM prioriterar i övrigt bl.a. insatser mot övergödning, utsläpp av farliga ämnen och olja i . Inom det arktiska samarbetet genomförs ett brett upplagt klimatprojekt liksom studier av miljöförändringar. Miljösamarbetet firade 10- årsjubileum i . Under det finländska ordförandeskapet fortsätter arbetet på projektbas för att främja hållbar utveckling i de arktiska områdena. Det finländska ordförandeskapet avser lyfta fram transportfrågorna och jämställdhetsfrågor. bidrar till och har positiva erfarenheter från regionalt samarbete i närområdet som genomförs av , Östersjöstaternas råd, och . Detta bör beaktas vid utformningen av bilaterala insatser och bidrag bör kunna ges till projekt i länder i vårt närområde som initieras i dessa organisationer. fortsätter att verka aktivt för att underlätta anpassningsprocessen i kandidatländerna. De första centraleuropeiska kandidatländerna förväntas bli antagna som medlemmar . Det finns dock inte något kandidatland som uppfyller samtliga kriterier för medlemskap i . Alla kandidatländer måste därför fortsätta inriktningen på ytterligare reformer för att anta och genomföra . De kommer att behöva ägna särskild uppmärksamhet åt införandet av adekvata administrativa strukturer, reformering av domstolsväsendet och den offentliga förvaltningen samt åt minoriteternas situation. Stora investeringar krävs på miljöområdet Regeringen anser att det under en övergångstid finns motiv för fortsatt bilateralt stöd till samarbetsländerna i syfte att bidra till angelägna reformer. Utgångspunkten är att inga nya bilaterala åtaganden kommer att göras efter det att länderna blivit medlemmar i . skall det eftersträvas att i ökad utsträckning länka över till finansiering via EU. Ett ökat svenskt deltagande i EU:s insatser för institutionsuppbyggnad genom partnersamverkan (twinning) är en del av detta. EU:s förmedlemskapsstöd kanaliseras genom tre olika finansiella instrument, Phare, ISPA och Sapard. Phare är det särskilda programmet för stöd till kandidatländernas anslutningsprocess. ISPA är avsett för strukturåtgärder på miljö- och transportområdet, medan Sapard inriktas på stöd för jordbruksutveckling. Förmedlemskapsstödet kommer att inriktas på insatser för att fullborda institutionsuppbyggnaden för genomförande av regelverket med tillhörande investeringar, samt på att förbereda kandidatländerna för hanteringen av och jordbruksstöd. Det kommer sannolikt att finnas kvarvarande behov av stöd i kandidatländerna vid medlemskapet i EU. Detta behov kommer emellertid att i hög utsträckning mötas av det kraftigt utökade stödet från EU. En viktig uppgift för det bilaterala utvecklingssamarbetet blir därför att bistå kandidatländerna i att utöka sin kapacitet att själva driva EU-anpassningen vidare, varvid samarbetsländernas nationella handlingsplaner kommer att vara vägledande. EU:s Interreg-program spelar en viktig roll genom att stödja gränsöverskridande samarbete. Svenska aktörer kan delta i ett flertal lokalt inriktade Interreg-program i närområdet, inklusive ett program i som även omfattar ryska områden, samt i det nya mer övergripande regionala program som omfattar hela Ös- tersjöregionen. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Diagram 4.2 Beslutade insatser - Utveckling per land 1998-00 (tkr) 4.5.1Statliga insatser inom politikområdet Under avsnitt 4.6 Resultatbedömning finns exempel på insatser inom de olika samarbetsområdena, som gjorts med medel som anslagits inom politikområdet. Regeringen utsåg till de "Baltiska Ländernas År". Satsningen hade tre mål varav det första var att främja de bilaterala kontakterna mellan och de baltiska länderna på alla plan, framför allt inom näringslivet. Nio svenskbaltiska dagar genomfördes av län, regioner och kommuner med företagsmässor, seminarier och olika slags kulturaktiviteter. Övriga två mål syftade till att stödja och underlätta för de baltiska länderna i sitt närmande till EU, dels vad gäller EU-information till befolkningen, dels genom att förbättra kunskaperna om bland övriga EU-länder. fick därför ett stort antal EU- informationsprojekt stöd inom ramen för de Baltiska Ländernas År och seminarier, utställningar och journalistaktiviteter ägde rum för att sprida kunskap i andra EU-länder om de baltiska länderna och deras situation. Kostnaden för de "Baltiska Ländernas År" har uppgått till ca , varav ca hälften är finansiering från Östersjömiljard 2. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Viktiga insatser görs också i de länder i som enligt , klassificeras som utvecklingsländer. Det rör sig om vissa länder i f.d. (, och ) och f.d. samt . Dessa insatser finansieras inom utgiftsområde 7, politikområde 8 In- ternationellt utvecklingssamarbete och behandlas där. För att främja tillväxt och sysselsättning i genom näringslivsinriktade insatser i har tidigare avsatts i den så kallade Östersjömiljarden. Ytterligare har beslutats av för . Medlen skall användas för insatser som förstärker svenska företags position i och som förbättrar förutsättningarna för svenska företags deltagande i utvecklingen av regionens näringsliv. Insatserna, som samordnas med och kompletterar utvecklingssamarbetet med , finansieras inom politikområde Ut- rikeshandel, export- och investeringsfrämjande och behandlas under utgiftsområde 24. framtida verksamhet i har varit föremål för en särskild utredning och förslag om fortsatta statliga satsningar på riskkapital i har presenterats. behandlas närmare under politikområde 7:8 Internationellt utvecklingssamarbete. I budgetpropositionen för angavs målen: att främja en säkerhetsgemenskap att fördjupa demokratins kultur I diagram 4.2 framgår utvecklingen av beslutade insatser i samarbetet med per land och i diagram 4.1 stödet 1989-2000 fördelat på länder. Totalbeloppet för beslutade insatser minskade med jämfört med . Enligt Sida har bemyndigandeutrymmet för nya insatser varit en begränsande faktor, framför allt avseende delposten kunskapsöverföring och ekonomiskt samarbete. Denna återhållsamhet med nya åtaganden på denna delpost bidrar till att förändringarna ter sig stora för enskilda länder såsom . Sida bedömer dock att intresset på rysk sida och förutsättningarna för ett omfattande samarbete inom bl.a. miljö, energi och socialsektorn är fortsatt stort. Den stora ökningen för beror dels på en kraftig ökning av Sidas sociala insatser samt ett femårigt regeringsbeslut på avseende stöd för avveckling av kärnkraftverket . En större andel av besluten avser flera länder, vilket gör att siffrorna för regionala insatser ökar. I diagram 4.3 framgår utvecklingen av beslutade insatser i samarbetet per mål . Stödjande av en socialt hållbar ekonomisk omvandling är fortfarande det största verksamhetsområdet. har ett antal fleråriga beslut omfattande stora kostnader tagits på miljöområdet, vilket gör att miljöandelen ökat i jämförelse med de andra verksamhetsområdena. På demokrati- och säkerhetsfrämjande områdena har åtaganden gjorts i ungefär samma storleksordning som året innan. Främjande av en säkerhetsgemenskap Insatser inom ramen för det säkerhetsfrämjande samarbetet bereds i en interdepartemental ar- att stödja en socialt hållbar ekonomisk ombetsgrupp som fungerar som samordningsorgan att stödja en miljömässigt hållbar utveckling. Allt utvecklingssamarbete skall präglas av ett jämställdhetsperspektiv. och har en rådgivande funktion. Beredning av säkerhetsfrämjande ärenden inom ramen för de civila myndigheternas verksamhet överfördes genom regleringsbrev 1999 till Sida. Sidas mandat utökades till att omfatta beredning och beslut även rörande militärt säkerhetsfrämjande samarbete, i den mån det rör insatser som inte bedöms vara av särskild utrikes- eller säkerhetspolitisk vikt. Av de insatser som beretts och beslutats inom har stöd för uppbyggnad av ett demokratiskt totalförsvar och stärkande av säkerhetspolitisk kompetens haft en framträdande roll. En stor del av det säkerhetsfrämjande stödet har lämnats för ett antal multinationella projekt; den baltiska fredsfrämjande bataljonen BALTBAT, dess motsvarighet BAL- TRON samt den gemensamma försvarshögskolan BALTDEFCOL. Tyngdpunkten har överlag lagts vid utbildningsinsatser för militär personal i framförallt , och . Ett stort antal insatser har gjorts i för nedrustning och icke-spridning av massförstörelsevapen. Rörande de insatser som beretts och beslutats av Sida har samarbetet koncentrerats till uppbyggnad av asyl- och migrationspolitisk kompetens i samarbetsländerna och ickespridning av nukleära ämnen. För de insatser som beretts och beslutats inom fattades beslut om medan motsvarande belopp var . Skillnaden beror framförallt på de medel som anslagits för Försvarsmaktens årsplaner för samarbete med de baltiska länderna . För insatser som beretts och beslutats av Sida beslutades om ca medan motsvarande siffra var ca . Minskningen beror främst på att ett stort antal av de beslut som fattades avsåg insatser , vilket gjorde att färre ansökningar om stöd gjordes . Medel för säkerhetsfrämjande insatser förväntas minska successivt under det att samarbetet delvis utfasas. Kopplingen till EU-medlemskapet på vissa av de sektorer som omfattas av det säkerhetsfrämjande stödet är emellertid överlag mindre än på andra samarbetsområden, som dessa insatser kan bedömas vara av stor betydelse för svensk säkerhet. Så gäller inte minst på totalförsvarsområdet där det finns mer långsiktiga behov av stöd. Sammanfattningsvis kan sägas att det säkerhetsfrämjande samarbetet överlag har fungerat väl. Detta framgår av rapportering från berörda myndigheter, med redovisning av genomförda projekt. Insatserna har legat väl i linje med rådande riktlinjer och prioriteringar 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 I den utvärdering av utvecklingssamarbetet med som förelåg gjordes också bedömningen att det säkerhetsfrämjande stödet fungerat väl, att erfarenheterna av samarbetet var mycket positiva och att det fanns anledning att fortsätta med vissa delar av stödet framgent. Regeringens bedömning är att Sidas insatser på det säkerhetsfrämjande området har varit mycket värdefulla. En ökad kvalitet i arbetet har uppnåtts genom att projektberedning överförts till Sida, som projektberedning också främst kan anses vara en myndighetsfunktion. För samarbete med , och Li- tauen på Försvarsmaktens område har utformats årsplaner, vilket regeringen bedömer som mycket positivt. Detta gör stödet fokuserat och skapar långsiktighet och hållbarhet i samarbetet. Liknande former bör kunna utformas även för andra myndigheter. Fördjupande av demokratins kultur Att uppfylla målet om ett fördjupande av demokratins kultur i samarbetsländerna har varit en uppgift för både Sida och . har härvidlag fyllt en viktig funktion på de kulturella och akademiska områdena. De olika stipendie- och utbytesprogrammen, inte minst inom ramen för Visbyprogrammet och Nya Visbyprogrammet, har bidragit till att främja det vetenskapliga och kulturella utbytet mellan och samarbetsländerna, vilket i sin tur stärker demokratins förankring i samhället. Sida har genomfört viktiga demokratifrämjande insatser, inte minst genom stöd till det civila samhället och till fria media. Exempel på insatser är utbildning av ryska tjänstemän i Novgorod för att förbättra förutsättningarna för lokalt självstyre i regionen samt utbildning i miljöjournalistik för ukrainska journalister. Det decentraliserade samarbetet, liksom även det regionala samarbetet, har varit ett effektivt sätt att förstärka grannlandsrelationerna och att skapa ett värdefullt kontaktnät inom EU. Dessutom har stöd getts inom rättsområdet, bl.a. för domar- och polisutbildning, fängelsesamarbete och frivårdsprojekt, vilket har haft stor relevans för kandidatländernas EU-anpassning. Rättssamarbetet har också fått positiva reaktioner i samarbetsländerna. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Språk- och integrationsstödet, som lämnas för integration av de ryskspråkiga befolkningarna i och , har varit en angelägen insats som kommer att fortsätta . Stödet har bland annat bidragit till att få de nationella regeringarna att ta ett större ansvar för integrationspolitiken vilket har lett till att statliga integrationsprogram har antagits i både och . Sammanfattningsvis kan konstateras att de insatser inom området demokrati som har genomförts varit relevanta för de mål regeringen ställt på verksamheten och att måluppfyllelsen därigenom varit god. Detta framgår bl.a. av den utvärdering som gjorts inför propositionen om utvecklingssamarbetet med . Stödjande av en socialt hållbar ekonomisk omvandling Den största delen av utvecklingssamarbetet med faller under målet att stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling. Inom det ekonomiska området har insatser gjorts bl.a. inom offentlig förvaltning, näringslivsfrämjande och lantmäteri. I de baltiska länderna har genomfört projekt för att anpassa ett antal statistikområden till EU-direktiv i de baltiska länderna. Insatser på lantmäteriområdet och fastighetsregistrering har genomförts i och . Det näringslivsfrämjande stödet har varit betydelsefullt, framför allt i , bl.a. genom utbildning för företagsledare. I de baltiska länderna har det näringslivsfrämjande stödet minskat i enlighet med landstrategierna. Att döma av utvärderingar som gjorts är stödet på det hela taget väl inriktat och genomfört på ett bra sätt. Svenskt stöd på det sociala området har varit betydande och har ökat. Allvarliga problem kvarstår i samarbetsländerna. Insatser har gjorts till stöd för hälso- och sjukvårdsreformer, uppbyggnad av socialtjänst och omsorg om utsatta grupper, framför allt barn och funktionshindrade samt socialförsäkringssystem. Större reformprogram har genomförts i samarbete med i och inriktade på utsatta barn. Insatser på det sociala området har i kandidatländerna en kompletterande roll till det omfattande stödet från EU, vars inriktning på det sociala området har varit begränsad. Även i och har insatser gjorts med inriktning på utsatta barn. Ett exempel är det s.k. intervention institute i som syftar till att förbättra vården av små barn med psykosociala och funktionella handikapp. Insatser har också gjorts för att utveckla en modern arbetsförmedling i nordvästra . Stöd har också lämnats till hälsoreformer och mot smittsamma sjukdomar. Även här spelar det regionala samarbetet en stor roll. De insatser som genomförts har varit relevanta för att uppfylla målet genom att bidra till att utveckla de institutioner som är nödvändiga för en ekonomisk utveckling. Insatser på det sociala området har ökat och har bidragit till att förbättra de sociala förhållandena i samarbetsländerna och utveckla förutsättningar för en positiv utveckling även på detta område. Stödjande av en miljömässigt hållbar utveckling Sida har inom miljösamarbetet beaktat prioriteringarna inom för Ös- tersjöområdet samt Åtgärdsprogrammet för Ös- tersjön. En del förseningar har inträffat i miljösamarbetet i de baltiska länderna bl.a. på grund av den stora roll som EU:s finansieringsinstrument ISPA har fått. Ännu har inte samarbetsformerna för samfinansiering mellan ISPA och bilaterala givare fastlagts. Trots detta har Sida kunnat fatta beslut om ett antal insatser. Ett reningsverk i Daugavpils, , har tagits i bruk och upphandlingar för att antal projekt pågår. Ett svenskt gåvoavtal avsett för upprustning av har undertecknats. på är ett av Sidas största avtal någonsin i Östsamarbetet. Ytterligare ett svenskt gåvoavtal gällande upprustning av Sestroretsk reningsverk, beläget utanför undertecknades . Sida har vidare bedrivit ett intensivt arbete i nära samverkan med övriga finansiärer för att projektet reningsverket skall komma till stånd. En stor konsultinsats inleddes . Genom har stöd lämnats med inriktning på EU-integration för kandidatländerna. Detta innefattar bl.a. stöd till miljöförvaltningarna i , och . På jordbruksområdet har arbetet fortsatt med att minska miljöbelastningen från jordbruket. På strålskyddsområdet har Sida tillsammans med utarbetat ett program för att stödja kandidatländernas miljö- och strålskyddsmyndigheter. Avsikten är bl.a. att stödja myndigheternas införande och tillämpning av EU:s rättsakter och program inom strålskyddsområdet. och har i sin verksamhet inom följt målsättningarna för det svenska kärnsäkerhetsprogrammet. I har verksamheten inriktats på att fullfölja pågående projekt på kärnsäkerhetsområdet gällande anläggningsförbättringar och organisationsstöd åt . Nya projekt som påbörjats avser i första hand att förbereda och underlätta arbetet med att avveckla I. I har samarbetet fortsatt med inom området säkerhetsanalys, med inriktning mot en komplett säkerhetsrapport, den första i sitt slag i . Vid Kola kärnkraftverk fortsätter samarbetet på säkerhets- och brandanalysområdet. Regionalt sker också insatser genom länsstyrelserna i och som, inom ramen för gör omfattande insatser i de ryska Barentslänen. Insatserna på miljöområdet har i huvudsak varit tunga, kapitalkrävande och fleråriga projekt. Ef- fekterna av insatserna låter sig inte mätas över korta tidserier utan är i allmänhet av mer långsiktig karaktär. Enligt utvärderingen inför propositionen om utvecklingssamarbete med har miljösamarbetet i flera fall dessutom lett till en institutionell samverkan och ett nätverksbyggande, som kan leda över i ett varaktigt samarbete efter gåvofinansieringens slut och som därmed kan få stor betydelse för framtiden. En allmän slutsats är att de insatser som genomförts på miljöområdet varit relevanta för de mål som regeringen ställt på verksamheten och att måluppfyllelsen varit god. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Resultatet av satsningarna för att främja jämställdheten i samarbetsländerna har varit blandade. Ett svagt intresse hos både mottagare och hos de svenska genomförande parterna har ibland kunnat märkas. Sida antog nya mål och riktlinjer för stödet till ökad jämställdhet i närområdet, bland annat i syfte att underlätta dialogen med berörda parter. I frågan om integrering av ett jämställdhetsperspektiv i alla insatser, har Sida kommit långt i detta arbete även om kontinuerliga utbildningsinsatser av personal kommer att fortsätta att vara nödvändiga och somliga samarbetsområden, såsom rättssamarbetet, ännu ej tillämpar ett jämställdhetsperspektiv. Motsvarande analys har emellertid inte gjorts av , ej heller av . Särskilda insatser för att främja jämställdheten i samarbetsländerna har genomförts av både Sida och . Här kan nämnas seminarier om mansrollen i , ledarskapsutbildningar för kvinnor i och statistikprojekt i . Diagram 4.3 Beslutade insatser - Utveckling 1998-00 per mål (tkr) Att fördjupa demokratins kultur Att stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling Att stödja en miljömässigt hållbar utveckling Att främja en säkerhetsgemenskap har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende Sida och . Beträffande vill dock fästa uppmärksamhet på att underlaget för årsredovisningen inte var samman- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 ställt på tillfredsställande vis för årsredovisningens fastställande samt att ett flertal av balansposterna innehöll felaktigheter och brister av olika slag. SI har noterat iakttagelserna och fortsätter sitt arbete med att förbättra de ekonomiadministrativa rutinerna. Regeringen konstaterar att genomför en genomgripande rekonstruktion av sin ekonomiorganisation. Syftet är bland annat att förbättra rutinerna vad gäller återrapportering. har granskat upphandlingen vid Sida. Revisionsrapportens iakttagelser behandlas under politikområde 8 In- ternationellt utvecklingssamarbete avsnitt 3.7 Revisionens iakttagelser. Tabell 4.2 Anslagsöversikt för Samarbete med Övriga bidrag till sam- risker vad avser garan- tier för finansiellt stöd Anslaget 9:1 Samarbete med omfattar anslagsposterna Samarbete med genom Sida, Samarbete med genom samt Övriga bidrag till samarbetet med . Den tidigare anslagsposten Bidrag till Stiftelsen stitutet ingår i anslagsposten Öv- riga bidrag till samarbetet med . Eftersom samarbetet med är ett tvåårigt program som temporärt ingår i myndigheternas verksamhet belastas anslaget 9:1 med vissa förvaltningsutgifter. avses högst avdelas för förvaltningsutgifter. Av anslaget beräknar regeringen anslå till Sida, till och till Övriga bidrag till samarbetet med . Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser För anslaget 9:1 Samarbete med föreslås regeringen få ikläda staten förpliktelser som tillsammans med tidigare gjorda utestående förpliktelser innebär utgifter på högst i enlighet med följande tabell. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 4.4 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Samarbete med genom Sida Regeringen bedömer att Sidas insatser är av stort värde för samarbetsländerna och att de bidrar till en utveckling mot normalt grannlandssamarbete. Regeringen bedömer att Sida-Östs organisation är effektiv och ändamålsenlig. Regeringen beräknar anslå till Sida. har till uppgift att sprida kunskap om i utlandet och att svara för utbyte med andra länder inom kultur, utbildning, forskning och samhällsliv i övrigt. Regeringen bedömer att Svenska institutets insatser för en fördjupning av demokratins kultur i samarbetsländerna har varit ändamålsenlig.