prop · GP0380 · 2002-01-17 00:00:00 — Eftersomstraffrättsligt ansvar för tjänstefel enligt bestämmelserna i 20 kap.brottsbalken förutsätter att beslutsfattandet sker vid myndighetsutövning kaninte ledamöter i ett självförvaltningsorgan dömas för tjänstefel.När det gäller skadeståndsrättsligt ansvar vid sidan av myndighetsutövning kankonstateras att förtroendevalda och anställda i kommuner och landsting normaltbara svarar för skadeståndskrav personligen om det finns synnerliga skäl. Denföreslagna ändringen i kommunallagen innebär att ledamöter i ettsjälvförvaltningsorgan endast kan ges sådana uppgifter som normalt ankommer påde anställda. Dessutom har de rätt till ersättning från kommunen ellerlandstinget som motsvarar den inkomstförlust de får när de utför dessauppgifter. Under sådana omständigheter torde de normalt vara att likställa medarbetstagare enligt 6 kap. 4 § 3 skadeståndslagen (1972:207). De kan därmed inte åläggas ett större skadeståndsrättsligt ansvar än förtroendevalda. Mot dennabakgrund finns enligt regeringens mening ingen anledning att föreskrivasärskilda regler om det rättsliga ansvaret för ledamöter i ettsjälvförvaltningsorgan.SekretessfrågorEtt självförvaltningsorgan torde endast i mycket begränsad omfattning handläggasekretessbelagda ärenden. Om ett ärende trots allt skulle innefattasekretessbelagd information aktualiseras frågan om brukarna i ettsjälvförvaltningsorgan omfattas av ett krav på att iaktta sekretess påmotsvarande sätt som anställda. Av 1 kap 6 § sekretesslagen (1980:100) följeratt den som på grund av anställning eller uppdrag hos myndigheten, på grund avtjänsteplikt eller på annan liknande grund för det allmännas räkning deltar imyndighetens verksamhet inte får röja eller utnyttja sekretessbelagda uppgiftersom denne fått kännedom om genom att delta i verksamheten.Enligt förarbetena till sekretesslagen (prop. 1979/80:2 s. 127) anses bl.a.ledamöter i kommunala beslutande församlingar och nämnder vara uppdragstagare idenna lags mening. Den som har uppdrag hos en myndighet och har sådan anknytning att den kan anses delta i verksamheten omfattas också av kravet på att iakttasekretess. Med anledning av att ledamöterna i ett självförvaltningsorgan skallfatta beslut i ärenden som delegerats från nämnden torde dessa anses delta imyndighetens verksamhet. De kommer under sådana omständigheter att omfattas avförbudet att röja eller utnyttja sekretessbelagda uppgifter enligtsekretesslagens bestämmelser.6.5 Demokratiska processer och ITRegeringens bedömning: En arbetsgrupp bör tillsättas inom somkan fungera som ett forum för erfarenhetsutbyte mellan aktörer som är aktiva ifrågor som rör "e-governance". Arbetsgruppen bör följa forskning och utvecklingav nya tekniker och metoder inom IT för att främja ett brett medborgerligtdeltagande inom ramen för den representativa demokratin.Skälen för regeringens bedömningUtgångspunkterMedborgarnas förmåga att söka och hitta information, skaffa sig kunskap liksomatt föra en dialog på Internet kommer att ha en stor betydelse för medborgarnasdeltagande i den politiska processen . I arbetet med att utvecklametoder för att främja dialog med hjälp av IT är barn och ungdomar en viktigmålgrupp. Kunskapen om och användningen av Internet är bred bland barn ochungdomar varför detta är ett effektivt sätt att nå och engagera dem. Det ärdärför viktigt att information görs tillgänglig i lämpliga former för att barnoch ungdomar i olika åldrar skall kunna tillgodogöra sig samhällsinformation.Utveckling mot "e-governance"har det kunnat skönjas en utveckling mot hur statenpåverkar samhällsutvecklingen på mer indirekta vägar. I internationelllitteratur brukar detta sammanfattas som en förändring från government tillgovernance. Det innebär att direkta styrningsmetoder ersätts av indirekta.Staten kan genom förhandlingar, kontrakt och partnerskap samverka mednäringslivet, det civila samhället och lokala självstyrelseorgan.En av tyngdpunkterna i regeringens arbete för att utveckla den statligaförvaltningen är att förbättra servicen för medborgare och företag. På ett annat sätt än tidigare läggs fokus på medborgarna. Flera myndigheter deltar i enförsöksverksamhet med servicedeklarationer och servicedialog. Myndigheternaskall informera medborgarna om vad de kan förvänta sig och kräva av myndighetens service. Bland annat kommer Internet att användas för att lämna sådaninformation. I försöksverksamheten ingår också att utveckla dialogen medmedborgare och företag för att inhämta synpunkter från de som är beroende avmyndigheternas service. Användning av modern teknik kommer att vara ett av sätten att utveckla dennadialog. Många av de tjänster som riktar sig till individer och företag kommer iframtiden att erbjudas via Internet. Statliga myndigheter måste därför i störreutsträckning samverka såväl med varandra som med kommuner, landsting ochnäringsliv för att skapa rationella servicelösningar för alla parter. Enskildaindivider och företag bör, så långt som det är möjligt, enkelt kunna hämta ochlämna den information som är relevant i varje enskild situation, oavsett hurinformationsansvaret är fördelat mellan myndigheter eller mellan stat, kommunoch landsting.Tillgången till informationTillgången till information är en grundförutsättning för demokratin. I stortsett all offentlig statistik från kan laddas hem så att var och en kan skaffa sig grundläggande information om samhället. Regeringen har i enlagrådsremiss föreslagit att myndigheter skall, med vissa undantag, varaskyldiga att lämna ut allmänna handlingar på elektronisk väg.Sedan flera år finns bl.a. lagar, förordningar, offentliga utredningar ochregeringens propositioner tillgängliga på Internet. Detta är en del av detoffentliga rättsinformationssystemet som är reglerat irättsinformationsförordningen (1999:175) och som finns tillgängligt genomportalen Lagrummet (). Regeringens ambitioner medrättsinformationssystemet finns beskrivna i skrivelsen Ett nytt offentligträttsinformationssystem (skr. 1998/99:17).Regeringen anser att även remissvaren på de offentliga utredningarna börpubliceras på Internet. Därmed blir det möjligt för alla medborgare att på ettenkelt sätt ta del av svaren, vilket kan stimulera det offentliga samtalet. Iförlängningen bör också prövas att allmänheten skall kunna lämna synpunkter påoch diskutera utredningsförslag via regeringens hemsida.De närmare formerna för publicering av remissvar samt näraliggande frågor kommer att utredas närmare inom i samband med det beredningsarbete som pågår för att utröna förutsättningarna för elektronisk publicering av uppgifter ur diarieföringssystemet RK-Dia.Mångfald i mediaFör en reell valfrihet är det viktigt att det finns en bredd och en mångfald avolika medier och informationskanaler. Det har blivit allt vanligare att mediaköps upp, läggs samman eller läggs ner. Det bildas konglomerat av olika mediasom ägs av samma intressen. En allt för stor koncentration av makt och ägandeinom medieområdet kan hota grundvalarna för fria och självständiga massmedier.Det finns också en tydlig tendens mot s.k. info-tainment, en integration avnyhetsmedia och underhållning. Det är av stor vikt att regeringen aktivt stödjer yttrandefrihet, mångfalden samt massmediernas oberoende och tillgänglighet.Informationstekniken i valförfarandetRegeringen gör i avsnitt 5.3 bedömningen att det inte är aktuellt med röstning i allmänna val via Internet utanför vallokalen. Informationsteknik i allmänna val bör främst användas för att underlätta röstning i vallokal och vidröstsammanräkning. Det är viktigt att regeringen och myndigheter kan garanteraatt valsystemet fungerar. Skadas förtroendet för valsättet riskeras tilltrontill hela samhället att skadas på ett fundamentalt sätt.Regeringen anser att de invändningar som kan finnas mot användningen av modernteknik i valförfarandet naturligtvis innebär viktiga restriktioner. Men det fårinte vara ett hinder för att den moderna teknikens möjligheter att förbättra,förenkla och utveckla valförfarandet och valdeltagandet prövas i lämpligasammanhang.Informationsteknik för att stödja demokratin och skapa forum för dialogDen nya tekniken har en stor potential när det gäller att vidga medborgarnasmöjligheter att delta i och påverka formuleringar av problem och att delta idiskussioner före beslut i folkvalda församlingar. Det har på några håll ivärlden prövats mer vetenskapliga former av informerat deltagande s.k. citizenjuries eller deliberative polls. I har det på några orter genomförtsrådslag över Internet, bl.a. i och i i Stockholm.Den statliga och kommunala politiken bör i första hand inrikta sig på attutveckla tekniker och metoder inom IT för att främja en representativ demokratimed brett medborgerligt deltagande. Användningen av informationsteknik idemokratins tjänst kommer därför i hög grad att präglasav försök och experiment.En IT-arbetsgruppRegeringen anser att dessa frågor måste hållas samman på ett mer organiserat och samordnat sätt. Det gäller att metodiskt samarbeta med många olika aktörer föratt utveckla den moderna informationstekniken som stöd för demokratin.Mot denna bakgrund avser regeringen att tillsätta en arbetsgrupp inomRegeringskansliet. Den skall fungera som ett forum för erfarenhetsutbyte mellanaktörer som är aktiva i dessa frågor. Den skall följa forskning och utvecklingav nya tekniker och metoder inom IT för att främja en representativ demokratimed brett medborgerligt deltagande.6.6 MedborgarpanelerRegeringens bedömning: Medborgarpaneler utgör ett värdefullt inslag i denkommunala demokratin och kan utgöra en kanal för medborgerligt deltagande.Kommundemokratikommitténs bedömning: Överensstämmer med regeringens.Remissinstanserna: Av de remissinstanser som kommenterat bedömningen ärmajoriteten positiva till att dylika försök utvecklas och prövas. Statskontoretanser att kommittén är för pessimistisk i sin bedömning av medborgarpanelernaoch framhåller att det blir lättare att förhålla sig till urval ochrepresentativitet om man skiljer mellan dialogskapande ochinformationsinhämtande. kommun anför att en variant av medborgarpanel är att i lämplig fråga ha medborgarpaneler som utgörs av en speciell grupp, t.ex.ungdomar. Röda Korset anser att medborgarpanelerna är ett värdefullt inslag ochförordar även s.k. föreningspaneler där ideella organisationer deltar. Fördelenmed dessa är bl.a. att de kan ge röst åt dem som annars har svårt att göra sighörda. är kritiskt och anför att det är svårt att seatt medborgarpaneler skulle kunna fylla den funktion som kommittén beskrivereftersom rekryteringen är snedfördelad. menar att folkomröstningar i sådant fall framstår som ett bättre alternativ. Vidare anges attmedborgarpaneler dessutom kan leda till att partiernas roll urholkas.Skälen för regeringens bedömning: Med medborgarpanel avses vanligen ettslumpmässigt urval av medborgare som deltar i en form av samråd innan de lämnarsina åsikter. Till detta läggs ibland ett krav på opinionsmätning. I har medborgarpaneler genomförts i enstaka kommuner, bl.a. i kommunoch kommun. Flera kommuner har även anordnat olika slags medborgarrådsom påminner om medborgarpaneler, men som antingen inte beaktarrepresentativitet i urvalet av deltagarna eller saknar ett samråd där samtal och diskussion är viktiga delar.Kommundemokratikommittén har genomfört en undersökning av medborgarnasuppdragsvillighet. I denna uppgav av de tillfrågade att de skullekunna tänka sig att tacka ja till att delta i en medborgarpanel, 29 procentsvarade att de inte kunde tänka sig att delta och att de vartveksamma. Det faktiska deltagandet i de svenska medborgarpanelerna visaremellertid på ett betydligt lägre deltagande. I regel deltar knappt tio procentav dem som blir tillfrågade.Det vanligtvis stora bortfallet innebär att deltagarna i medborgarpanelerna inte är statistiskt representativa för hela befolkningen och resultatet kan därförinte tolkas som folkets vilja så som den skulle sett ut om alla hade haft tidoch lust att delta i den önskvärda åsiktsbildningen. Regeringen anser emellertid att bortfallet inte behöver innebära att medborgarpaneler är ointressanta somdemokratisk arbetsform. Tvärtom utgör de enligt regeringens mening ettvärdefullt inslag i den kommunala demokratin som en arena för medborgarna attframföra sina åsikter och för samtal och reflektion för medborgare som stårutanför partipolitiken. Utifrån ovan nämnda undersökning avKommundemokratikommittén konstaterar regeringen också att det bland medborgarnafinns ett stort potentiellt intresse för medborgarpaneler och att försök medmedborgarpaneler därför bör stimuleras ytterligare.Medborgarpaneler och andra medborgarråd kan emellertid inte fylla de politiskapartiernas funktion i demokratin. I när medborgarnas partipolitiskaaktivitet minskar är det dock nödvändigt att skapa nya arenor för politiskaktivitet som kan kanalisera medborgarnas engagemang och åsikter. Som länkmellan medborgarna och den beslutande nivån har emellertid partierna denoersättliga uppgiften att väga samman olika intressen och ta ett samlat ochövergripande samhällsansvar. Det är därför viktigt att det förs en dialog mellan å ena sidan kommuner och landsting och å andra sidan partierna, om nyainflytandeformer. De politiska partierna har en viktig roll att spela även närdet gäller genomförandet av medborgarpaneler eller andra medborgarråd. Depolitiska partierna kan där delta som en av flera aktörer. Medborgarpaneler kani detta sammanhang fungera som inspirationskällor för partiernas arbete med attytterligare förbättra medborgardialogen.6.7 UngdomsrådRegeringens bedömning: Ungdomsråd kan bidra till att öka ungdomars delaktighetoch inflytande. Det är angeläget att det i den kommunala verksamheten finns ettungdomsperspektiv.Kommundemokratikommitténs bedömning: Överensstämmer med regeringens.Remissinstanserna: Av de remissinstanser som har lämnat synpunkter på förslagetär i stort sett alla positiva till att dylika försök prövas och utvecklas.Barnombudsmannen vill att det ska bli obligatoriskt för varje kommun att inrätta ett ungdomsråd eller liknande. anser att det finns ett behovav ett brett utvecklingsarbete för ungas inflytande. framhåller att det är viktigt att klargöra rådens befogenheter. kommun anser att det är viktigt att man inte låser fast verksamheten vid en viss organisatorisklösning.Skälen för regeringens bedömning: I många kommuner finns ungdomsråd som på olika sätt försöker ta till vara ungdomars synpunkter på den kommunala verksamheten.Verksamheten med ungdomsråd innebär att det skapas en mötesplats för ungdomaroch kommunens förtroendevalda och tjänstemän. I den relation till kommunen sometableras kan ungdomarna få inblick i och lära sig om den kommunalaverksamheten, organisationen och beslutsprocessen genom att svara på remisser,delta i utvärderingar och driva egna frågor.Ungdomsråd kan enligt regeringens mening vara ett värdefullt sätt att i denkommunala demokratin främja delaktighet och inflytande för unga människor. Råden bör dock komma in tidigt i beslutsprocessen i syfte att ges en reell möjlighetatt påverka. Råden kan emellertid även spela en betydelsefull roll för attutvärdera den kommunala verksamheten. undersökningarvisar att i de kommuner där ungdomsrådet haft direktkontakt med kommunstyrelsen, har detta fungerat som en tydlig signal till övriga nämnder och förvaltningaratt det är viktigt för alla att aktivt bidra till att på olika sätt skapakontakt med ungdomsrådet och se till att ungdomsperspektivet finns med i frågorsom berör unga. Ungdomsråd kan bidra till att öka ungdomars inflytande ochdelaktighet men kan inte utgöra någon patentlösning på de problem som upplevsmed ungdomars brist på engagemang i kommunala frågor. Det är dock viktigt att ta vara på engagemanget och ge ungdomsråden legitimitet som ett sätt att erhållaungdomsperspektiv på olika frågor. Det är angeläget att de förtroendevaldafrågar ungdomar i exempelvis elevråd, ungdomsorganisationer och påfritidsgårdar.Det är bör dock enligt regeringens mening betonas att ungdomsråd intenödvändigtvis speglar alla ungdomars uppfattning i en viss fråga. Ungdomsråd ärinte utsedda i representativa val. Ungdomsråd är därför bara en bland fleramöjliga metoder för att ge ungdomar inflytande. Det centrala enligt regeringensmening är att man lokalt försöker upprätthålla ett ungdomsperspektiv inte barapå de frågor som berör unga utan även generellt.6.8 FolkrörelseforumRegeringens bedömning: Olika medborgarsammanslutningars förutsättningar ochmöjligheter att delta i den politiska processen behöver utvecklas. Regeringenavser därför att genomföra återkommande s.k. folkrörelseforum för dialog mellanå ena sidan regeringen och dess förvaltningsmyndigheter och å andra sidanföreträdare för folkrörelser, föreningar och andra medborgarsammanslutningar.Skälen för regeringens bedömning: Föreningar, folkrörelser och liknandemedborgarsammanslutningar är betydelsefulla företrädare för olikamedborgargrupper och intressen i samhället. Ett starkt föreningsliv som germänniskor möjligheter till deltagande, inflytande och delaktighet utgör självabasen i ett demokratiskt samhälle. De lokala medborgarsammanslutningarna harockså en stor betydelse för förnyelse och vitalisering av det politiskasystemet. En bred dialog och samverkan med sådana sammanslutningar är därförcentral för demokratin. Regeringen avser därför att ta initiativ tillåterkommande folkrörelseforum där företrädare för olika typer av folkrörelseroch andra sammanslutningar ges möjlighet att delta och medverka. Dessa forumskall bidra till möten och dialog mellan å ena sidan regeringen och dessförvaltningsmyndigheter och å andra sidan olika typer avmedborgarsammanslutningar. I dialogen bör sammanslutningar som organiserarpersoner med utländsk bakgrund särskilt uppmärksammas liksom ungasorganisationer, såväl nya som redan etablerade. Det är väsentligt att små, nyaoch okonventionella - ibland löst organiserade - sammanslutningar även beredstillfälle att delta vid dessa forum. Detta eftersom sådana sammanslutningar kange kompletterande information om nya behov i samhället och hur dessa kantillgodoses.Det primära syftet med dessa möten är att stärka den demokratiskainfrastrukturen genom att en dialog initieras med berörda ommedborgarsammanslutningarnas förutsättningar och möjligheter att utgöra ensamlad samhällsröst i för demokratin väsentliga frågor. Dessa forum bör t.ex.handla om folkrörelsernas och föreningarnas villkor vad gäller lagstiftning ochfinansiering samt om hur man på bästa sätt - på såväl EU-nivå som nationell ochlokal nivå - skall tillvarata föreningslivets samlade kunskaper och resurser.Regeringen anser därför att de deltagande folkrörelserna och föreningarna skallges inflytande över såväl upplägget av forumen som det faktiska genomförandet.6.9 Stöd till demokratiutvecklingRegeringens bedömning: Regeringen överväger den närmareutformningen av det fortsatta framtida stödet för demokratiutveckling.Skälen för regeringens bedömningTid för DemokratiRegeringen initierade 2000 ett långsiktigt utvecklingsarbete för den svenskademokratin, Tid för Demokrati. En särskild demokratidelegation tillsattes föratt leda utvecklingsarbetet. Bakgrunden till projektet var att regeringenbedömde det som angeläget att ta till vara medborgarnas engagemang och uppmuntra till aktivt deltagande i de politiska beslutsprocesserna - i synnerhet i valenmen också i samhällslivet i övrigt.Inom ramen för utvecklingsarbetet Tid för Demokrati som pågår 2000-2002genomförs riktade insatser såsom rådslaget kring Demokratiutredningensslutbetänkande, stöd i form av bidrag för demokratiutveckling, uppmärksammandeav den allmänna rösträttens 80-årsjubileum samt utvecklande av webbplatsenwww.demokratitorget.se. Information om utvecklingsarbetet har nått stora grupper i samhället, vilket bl.a. tagit sig uttryck i att drygt 1 000 organisationerhittills sökt stöd för olika former av demokratiutvecklingsprojekt. Av dessa har 126 beviljats stöd.Bland dem som beviljats stöd för demokratiprojekt finns kommuner, stiftelser,ideella föreningar, ungdoms-, invandrar- och folkbildningsorganisationer m.fl.De projekt som beviljats stöd uppvisar tillsammans en stor bredd och bidrar medvärdefulla kunskaper och erfarenheter, exempelvis när det gäller utveckling avlokal demokrati, förutsättningar för ungdomars engagemang i skola ochföreningsliv, förenings- och organisationsutveckling, utveckling på IT-området,nya vägar för lärande om demokratin samt nya former av mötesplatser och forumför debatt, dialog och diskussion mellan politiker och medborgare.Lokal demokratiutveckling ges fortsatt stödErfarenheterna av arbetet med demokratistöd och övrigt arbete inom projektet för Demokrati visar på ett stort engagemang bland medborgarna och storautvecklingsmöjligheter när det gäller lokal demokrati. En begränsad uppföljningav stödet för demokratiutveckling har genomförts av (). Uppföljningen, som omfattade förstaansökningsomgången, visade bl.a. att en klar majoritet av de sökande är positiva till denna typ av stöd. Särskilt positiv är man till den bredd som gjort detmöjligt för fler projekt än vanligt att söka. Uppföljningen visade också att det finns ett brett engagemang ute i landet för demokratifrågor och de som har fått stöd vittnar om att stödet har kunnat bidra till att olika verksamheter kommitigång. Bland dem som fått stöd har nya idéer utvecklats och de flesta kommer att på något sätt försöka arbeta vidare med det påbörjade arbetet. För att kunnagöra nödvändiga ställningstaganden kring den närmare utformningen av detfortsatta stödet till demokratiutveckling avser regeringen att genomföra enslututvärdering av Tid för Demokrati i sin helhet. Utvärderingen skall varaavslutad . Regeringen avser att med beaktande av resultatet avutvärderingen överväga hur det fortsatta stödet för demokratiutveckling skallvara organiserat.6.10 Kartläggning av den lagstiftning som berör ideella föreningarDen ideella föreningen erbjuder en möjlighet för enskilda personer och andrarättssubjekt att organisera verksamhet för vilken i regel inte finns krav påregistrering eller särskilt godkännande. Detta ses som en anledning till attmänniskor bildar och deltar i olika typer av föreningar och folkrörelser i denutsträckning som är fallet i Sverige.Den traditionella uppfattningen är att den ideella föreningen inte bör varaföremål för särskild associationsrättslig lagstiftning. Någon allmän lag omideella föreningar finns därför inte. Däremot är medborgarnas rätt att sluta sig samman med andra för allmänna eller enskilda syften - dvs. föreningsfriheten -grundlagsreglerad i 2 kap. 1 § första stycket 5 regeringsformen. Även om det för de ideella föreningarna inte finns någon särskild associationsrättsliglagstiftning berörs de dock av lagstiftning på andra områden, t.ex. rörandeskatte- och bokföringsfrågor.Regeringen har via företrädare för föreningslivet uppmärksammats på att detfinns en del problem och oklarheter som sammanhänger med organisationsformen.Dessa problem är sällan generella utan oftast knutna till specifika typer avverksamheter eller föreningskategorier och uppstår ofta vid tillämpningen av delagar och förordningar som påverkar den berörda verksamheten. Särskilt gällerdetta ideella föreningar med omfattande verksamhet och många anställda.Mot bakgrund av vad som sagts avser regeringen att besluta att en särskildutredare skall kartlägga hur lagstiftningen inom olika områden påverkar ideellaföreningar. Som redovisats i budgetpropositionen är avsikten med ettsådant uppdrag att ge en samlad bild och bedömning av de rättsliga villkoren för ideella föreningar.6.11 Allmänna samlingslokalerEn förutsättning för att den lokala demokratin skall kunna utvecklas och stärkas är att det erbjuds goda möjligheter för människor att sluta sig samman ochmötas i lokala föreningar och grupper. Ett viktigt inslag i regeringens politikär att bidra till att det runt om i landet skapas tillgång till bra ochändamålsenliga samlingslokaler för föreningsengagemang och andra möten mellanmänniskor.