prop · GP03143 · 2002-03-21 00:00:00 — Den första reaktorn i ställdes av , sedan ett avtal om ersättning till kraftverkets ägare hade slutits mellan företrädare för staten, och . De åtaganden som följer av avtalet har godkänts av (prop. 1999/2000:63, bet. 1999/2000:NU11, rskr. 1999/2000:200). Ett villkor för stängningen av den andra reaktorn i är att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genom tillförsel av ny elpro- duktion och minskad användning av el. energipolitiska program innehåller därför åtgärder för att stimulera an- vändningen av förnybara energislag och en minskad elanvändning. Enligt energipolitiska beslut skall resultaten av det energi- politiska programmet utvärderas och tillsammans med erfarenheterna från stängningen av reaktorerna i utgöra underlag för kommande beslut om hur den fortsatta omställningen av energisystemet skall genomföras. I och med beslut släpptes vidare kopplingen till 2010 som slutår för kärnkraften. I skrivelse till Den fortsatta omställningen av energisystemet m.m. (skr. 2000/01:15) redovisade regeringen sin bedömning att villkor för stängning av den andra reaktorn i före inte var uppfyllda. Regeringen bedömde att stängningen kan genomföras senast före utgången av 2003 när erfor- derliga åtgärder fått genomslag. delade denna bedömning, vilken kvarstod oförändrad vid den förnyade prövning som redovisades till (skr. 2001/02:22). tog del av skrivelsen i samband med behandlingen av budgetpropositionen för (bet. 2001/02:NU3, rskr. 2001/02:113). I skrivelserna framhålls att den fortsatta omställningen av energisyste- met bör ske utifrån erfarenheter av stängningen av de båda reaktorerna i . Efter avställningen av skall en upp- följning ske av elpriser, investeringar, miljöpåverkan, sysselsättnings- och fördelningseffekter samt elmarknadens funktionssätt m.m. Även erfarenheterna av de insatser för forskning, utveckling och demonstration av ny teknik som genomförs till 2004 bör ligga till grund för kom- mande ställningstaganden. träffades i ett avtal mellan regeringen och kraft- Prop. 2001/02:143 industrin beträffande stängningen av de tyska kärnkraftverken. avtalet fastställs en total elproduktionsram. Ramen formuleras som en maximal energimängd som kan produceras i de befintliga reaktorerna under deras återstående livslängd. Parterna bedömer att denna energi- mängd är tillräckligt stor för att ersättande produktion skall kunna fasas in i lämplig takt. Produktionsvolymen kan relativt fritt fördelas i tiden och mellan kärnkraftverken. När den avtalade totala produktionsvolymen är uppnådd skall samtliga reaktorer vara utfasade. Avtalet innehåller även åtaganden från båda parter avseende den framtida energiförsörj- ningen. Omställningen av det svenska energisystemet måste ske på ett ansvars- fullt och kontrollerat sätt och med ett långsiktigt perspektiv. En bred politisk enighet och en nära samverkan mellan stat, kommuner och näringsliv är en väsentlig förutsättning för en framgångsrik energipolitik. I detta sammanhang vill regeringen särskilt betona nödvändigheten av en aktiv dialog med företrädare för industrin. Regeringen anser att möjlig- heten att träffa ett avtal liknande det tyska bör prövas även i . Regeringen avser därför att inbjuda företrädare för industrin till över- läggningar i syfte att nå en överenskommelse om en långsiktigt hållbar politik för den fortsatta omställningen av energisystemet. Detta initiativ innebär inte att regeringen ändrar sin tidigare bedömning att stängningen av den andra reaktorn i kan genomföras senast före utgången av 2003. Överenskommelsen bör skapa gynnsamma förutsättningar för en företagsekonomiskt försvarbar fortsatt drift och successiv stängning av kärnkraften, som annan miljövänlig elproduktion tas i drift och elförsörjningen tryggas. En sådan överenskommelse skulle kunna ha betydande fördelar på den avreglerade elmarknaden jämfört med en lagreglerad avveckling av återstående reaktorer. Detta ger möjlighet för alla parter att samlas kring gemensamma långsiktiga lösningar för att genomföra den nödvändiga energiomställningen och därigenom uppnå en hållbar tillväxt och utveckling. Avregleringarna av el- och naturgasmarknaderna syftar till en ökad val- frihet för konsumenter och ett effektivare resursutnyttjande. En väl fun- gerande konkurrens bidrar till en dämpad prisutveckling vilket är av stor betydelse för den svenska industrins konkurrenskraft och hushållens eko- nomi. Producenternas ansvar är att inom regelverkets ram ansvara för energiförsörjningen. Aktiva och välinformerade konsumenter är en förut- sättning för fungerande marknader. Konsumenterna har stor möjlighet att påverka dels kostnaderna för sin konsumtion av el och värme, dels ut- vecklingen i stort genom att exempelvis efterfråga energi med låg miljö- påverkan. Åtgärder vidtas för att underlätta för konsumenterna att göra aktiva val. Den icke konkurrensutsatta delen av marknaden näten utgör en central infrastruktur. Fortsatta åtgärder vidtas för att förbättra tillsynen och öka insynen på såväl den konkurrensutsatta som den icke konkurrensutsatta energimarknaden. Strukturer och regler skall stödja framväxten av en balanserad och fungerande konkurrens. Ett av målen för energipolitiken är en säker och trygg tillförsel av el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. sifierad tillförsel är en viktig förutsättning för att tillgång och priser skall kunna utvecklas gynnsamt för konsumenterna. tiva val av energislag och uppvärmningsformer är avgörande för att energimarknaderna skall utvecklas positivt. Ramvillkoren på energimarknaderna bör utformas så att goda förut- sättningar skapas för utveckling av handel och investeringar i ny el- och Den långsiktiga försörjningstryggheten bör kon- tinuerligt säkerställas genom fortsatt reformering av energimarknaderna. skall även med ett ökat inslag av handel vara i huvudsak själv- försörjande på el. Tillkommande behov av ny energi skall mötas genom bl.a. en ambitiös och kontrollerad tillförsel av förnybar elproduktion, en reformering av energiskattesystemet och ett effektivare utnyttjande av infrastrukturen för naturgas. Investeringar i rörledningar och inköp av gas skall, i enlighet med de riktlinjer antog 1988, ske efter strikt kommersiella principer. Oavsett bränsle är elproduktion i kombi- nation med fjärrvärmeproduktion en resurs- och miljömässigt liksom samhällsekonomiskt effektiv energiteknik. Det är väsentligt att energi- innehållet i de bränslen som används nyttjas så effektivt som möjligt. Åtgärder bör vidtas för att skapa förutsättningar för att säkra behovet av elförsörjning inför kommande decennier. om den långsiktiga försörjningstryggheten i energitillförseln och behovet av diversifiering av tillförseln bör belysas inför framtida ställningstagan- den till den fortsatta omställningen. Det sker löpande en effektivisering av samhällets energianvändning. Trots detta fortsätter den totala energianvändningen att öka om än inte i lika hög grad som produktiviteten. Ny resurs- och energisnål teknik och mer miljöanpassade produktionssystem, sett till hela livscykeln hos varor, innebär att trenden mot ökad produktivitet utan ökad energian- Energiomvandling kan innebära en negativ påverkan på miljön, som det finns svårigheter att internalisera kostnaden för denna påverkan fullt ut. Det finns därför skäl att utforma statliga insatser för att påverka såväl tillförsel som användning av energi. insatser inriktas mot att påskynda teknikutvecklingen genom t.ex. teknik- upphandling, stöd till marknadsintroduktion för ny teknik, systemutveck- ling och utveckling av certifieringssystem. Information, utbildning och kompetensutveckling är centralt för samtliga aktörer på marknaden. skilt viktigt är att konsumenter genom lättillgänglig, saklig och transpa- rent information ges möjlighet att fatta rationella beslut om sin energian- Vid utformning av information, utbildningsverksamhet och ut- veckling av ny teknik är det viktigt att ha ett genusperspektiv för att till- godose såväl mäns som kvinnors behov. Både vad gäller grundutbildning liksom kompetensutveckling finns det anledning för staten att ta ansvar och med medverkan från industrin och energiaktörer trygga tillgången på Den könsmässiga obalansen inom tekniska yrken innebär att kompetens inte tas tillvara på ett effektivt sätt. Energi kon- Prop. 2001/02:143 sumeras av såväl kvinnor som män varför ökad kunskap behövs om kvin- nors respektive mäns konsumtionsmönster och preferenser. Energipolitiska insatser på klimatområdet Utgångspunkten för de energipolitiska klimatinsatserna följer de riktlin- jer som fastställdes av 1997. Energipolitiken bör, med utgångs- punkt energipolitiska beslut, bidra till att det klimatpolitiska delmålet för perioden 20082012 uppnås och att en god grund läggs för att det långsiktiga klimatmålet kan uppnås samt möjliggöra att detta kan ske parallellt med den fortsatta omställningen av energi- systemet (prop. 2001/02:55, bet. 2001/02:MJU10, rskr. 2001/02:163). Riktlinjerna innebär bl.a. att en begränsning av utsläppen av växthus- gaser bör karaktäriseras av kostnadseffektiva insatser såväl nationellt som internationellt. Det innebär bl.a. att nationella åtgärder inom energi- området från kostnads- och effektivitetssynpunkt bör vägas mot insatser inom andra sektorer. De svenska insatserna utformas med hänsyn till svensk industri och dess konkurrenskraft, sysselsättning, välfärd och energiförsörjning. Det internationella perspektivet är fortsatt centralt. Samarbetet bör, för- utom aktuella projekt inom ramen för s.k. gemensamt genomförande, även omfatta mekanismen för en ren utveckling. bör ha en positiv inställning till internationella initiativ såsom förslag till direktiv om ett system för handel med utsläppsrätter inom EU samt ett försöksområde för de flexibla mekanismerna i . För- beredelser vidtas för att skall kunna delta i ett system för handel med utsläppsrätter. Flexibla mekanismer kan minska åtgärdskostnaderna och därmed minimeras effekterna på industrins konkurrenskraft, välfärd, sysselsättning och energiförsörjning. Flexibla mekanismer utgör ett komplement till åtgärder som vidtas på nationell nivå. Regeringens förslag till långsiktigt klimatmål är till avgörande del beroende av inter- nationellt samarbete och insatser i alla länder. Energipolitiken skall utformas under beaktande av klimat- mål. Klimatpolitiken skall utvärderas . Dessa utvärde- ringar har även betydelse för energipolitiken. Reformeringen av dagens energiskattesystem är angelägen. av nedsättningsregler på energiskatteområdet väntas slut- föra sitt arbete . Mot bakgrund av kommitténs förslag bör sedan perspektivet vidgas till hela energiskatteområdet. I budgetpropo- sitionen redovisades en strategi för reformeringen inkluderande kompletterande analyser av alternativa styrmedel som system för handel med utsläppsrätter för koldioxid, system med elcertifikat och modeller med långsiktiga avtal. I strategin betonas att en reformering av dagens energiskattesystem är en central del av en grön skatteväxling. Reformeringen skall bidra till en effektivare energianvändning, gynna användningen av biobränslen, ge incitament för att minska företagens miljöbelastning, säkerställa in- Prop. 2001/02:143 dustrins konkurrenskraft, skapa förutsättningar för inhemsk produktion av el, förenkla energiskattesystemet och ge det en stabil grund. Reforme- ringen av energiskattesystemet skall ske stegvis och inrymma fler del- komponenter. Energibeskattningen skall ge goda förutsättningar för den svenska in- dustrins, inklusive kraftindustrin, internationella konkurrenskraft. Det skall vara lönsamt att investera i varu- och tjänsteproduktion i och det skall vara fördelaktigt att investera i ekologisk energiteknik, bl.a. elproduktion från förnybara energislag och effektivare energianvändning. Beskattningen bör ge drivkrafter för hushållning och konvertering till förnybara energislag, som den inte skall påverka industrins internationella konkurrenskraft negativt. Beskattningsreglerna bör främja el- och värmeproduktion med förnybara energislag. Naturgasens miljö- fördelar jämfört med olja och kol skall beaktas. Samtidig produktion av värme och el s.k. kraftvärme är miljö- och energimässigt effektivt oavsett bränsle, vilket bör beaktas i det kom- mande energiskattesystemet. 5 Den svenska energiförsörjningen Den svenska energitillförseln har ökat , från till 585 TWh1 . har sammansättningen förändrats avsevärt, t.ex. har oljans andel av tillförseln minskat kraftigt, från år . Denna utveckling har möjliggjorts genom en utbyggnad av vatten- och kärnkraft i kombination med statlig politik för bl.a. minskat oljeberoende. Vatten- och kärnkraftens andel av energitillförseln har ökat från år . Användningen av bio- bränslen har ökat , framför allt i fjärrvärmeproduktionen. Koldioxidskatten har här spelat en viktig roll. användes drygt biobränslen och torv m.m. för värmeproduktion i fjärr- värmeverk. Utbyggnaden av fjärrvärme har varit kraftig, framför allt , och produktionen har ökat från ca till dagens knappa . 1 Inkl. omvandlingsförluster i kärnkraftverken enligt den metod som används av FN/ECE för att beräkna tillförseln från kärnkraften. Energibalans för åren 1970, 1980, 1990 och 2000 (TWh) Bostäder, service m.m. Omvandlings- och distributionsförluster, varav förluster i kärnkraft Biobränsle, torv m.m. Den svenska elproduktionen har ökat kraftigt , från ca till nivåer kring . Produk- tionssystemet består av kärnkraft, vattenkraft, kraftvärme i fjärrvär- mesystemet och industri (s.k. industriellt mottryck), kondensanlägg- ningar, gasturbiner samt vindkraft. Ett s.k. normalår producerar vattenkraften ca och kärnkraften ca el. var ett s.k. våtår, med riklig vattentillgång. Elpri- serna var mycket låga och elproduktionen i kärnkraftverken lägre än normalt. är normalt nettoexportör av el men var netto- importör. Merparten av den importerade kraften kom från , som liksom hade en riklig tillgång på vattenkraft. Även var ett våtår. Preliminär statistik visar att vattenkraftsproduktionen uppgick till ca . Den norska vattenkraftsproduktionen var dock mer normal och de svenska kärnkraftverken producerade därmed mer kraft än , drygt . Den totala elproduktionen i uppgick till ca vilket är den högsta produktionen . , en ökning jämfört med . nordiska elmarknaden beskrivs i snitt 5.3 och 7. Elproduktionen i kommunala kraftvärmeverk i fjärrvärmesystem samt industriellt mottryck uppgick till 4,5 respektive . Sannolikt är de låga elpriserna en av förklaringarna till att elproduktionen i de kommunala kraftvärmeverken var lägre än produk- tionen . Elproduktionen i de kommunala kraftvärmever- ken uppgick till hela . har produktionen vanligen legat runt . Från branschens sida framhålls ofta att utformningen av kraftvärmebeskattningen motverkar ett högt utnyttjande av kraftvärmeverken, se vidare avsnitt 7.4. Det förnybara inslaget i den svenska energitillförseln är jämförelsevis Prop. 2001/02:143 högt och de förnybara energikällorna svarar för av den totala energitillförseln i landet. Detta kan jämföras med siffran för EU som helhet, vilken ligger på . Den svenska elproduktionen är till baserad på förnybar energi, vilket i en internationell jämförelse är en mycket hög nivå. Snittet i EU låg 1997 på knappa , där förutom , även , och har stor andel förnybar elproduktion. Det direktiv om förnybar elproduk- tion som antogs av och ministerrådet anger som mål att andelen förnybara energikällor inom unionen skall öka till av elproduktionen . Den absoluta merparten av den svenska förnybara elproduktionen sker med vattenkraft. användes för elproduktion biobränsle, vilket är en ökning med . Ungefär träd- bränslen användes för produktion av el i kraftvärmeverk i fjärrvärme- näten. Med industriellt mottryck producerades el från bio- bränslen. El från vindkraft uppgick till . Den totala energianvändningen indelas vanligen i tre områden: den slutliga användningen vilken omfattar användningen inom sektorerna bostäder och service m.m., industri samt transporter, omvandlings- och distributionsförluster samt bunkeroljor för utrikes sjöfart och kol- och oljeprodukter för icke-energiändamål. har den slutliga energianvändningen, dvs. i sektorerna bostäder och service m.m., industri samt transporter, ökat Det inbördes förhållandet mellan de tre sektorerna har successivt förändrats där transportsektorns andel av energianvändningen vuxit på bekostnad av övriga sektorers. dag för av användningen, mot användes större delen av oljan i bostads- och service- sektorn, medan användningen huvudsakligen sker i transport- Den slutliga energianvändningen har alltså varit tämligen Detta kan delvis förklaras av en övergång från individuell förbränning av olja till ledningsbunden energi som fjärrvärme Variationer under enskilda år beror till stor del på konjunktur- svängningar och temperaturskillnader. varmare än normalt, vilket framgår av den lägre användningen i sektorn bostäder och service m.m. dessa år. Utöver den slutliga användningen tillkommer enligt ovan om- vandlings- och distributionsförluster samt bunkeroljor för utrikes sjöfart och kol och oljeprodukter för icke energiändamål. , varav förluster vid kärnkraftverk utgjorde Energi för utrikes sjöfart m.m. uppgick till . totala energianvändningen har därmed ökat med sedan har BNP ökat och befolkningen med Bakomliggande orsaker till den effektivisering som är sannolikt en generell produktivitetsutveckling inom industrin, ett ökat inslag av tjänsteproduktion i ekonomin samt effekter Prop. 2001/02:143 av styrmedel såsom energibeskattningen. uppgick till ca . Den kraftigaste ökningen skedde då elanvändningen ökade med . Användningen av energi inom industrisektorn uppgick till vilket motsvarar av slutliga energi- användning. Ett fåtal industribranscher svarar för merparten av industrins energianvändning. Massa- och pappersindustrin stod för , järn- och stålverken för och kemisk industri för . Sammantaget svarar dessa branscher för drygt två tredjedelar av industrins totala energianvändning. Även i industrisektorn har en övergång skett från olja till el. Elanvändningen utgjorde exempelvis av den totala energianvändningen inom sektorn, mot dagens . och biobränslena vuxit från procent av den totala energianvändningen Den gemensamma nordiska elmarknaden omfattar samtliga nordiska län- der, exkl. . Elproduktionssystemen i de nordiska länderna uppvisar stora olikheter, vilket i sig utgör en god grund för elhandel mellan länder- na. Handelsströmmarna mellan de nordiska länderna varierar över året och mellan åren beroende på bl.a. väder, dvs. I baseras elproduktionen på vattenkraft. Vattenkraftsproduktionen uppgick till , vilket var högre än normalt, tack vare en riklig tillgång på vatten. Det danska systemet består däremot huvudsakligen av bränslebaserad elproduktion (kol och naturgas) och vindkraft, vilken tillsammans med övriga förnybara bränslen svarar för av energitillförseln i . Produktionssystemet i består av såväl kärnkraft som bränslebaserad elproduktion och vattenkraft. Vid år med riklig tillgång på vattenkraft är såväl som nettoexportörer av el, medan motsatsen råder vid år med liten vattenkraftsproduktion. Detta leder till att de miljö- och klimatbelastande utsläppen från energisektorn i varierar. År med liten vatten- tillgång ökar produktionen i fossilbränslebaserade kondenskraftverk i framför allt , vilket leder till ökade koldioxidutsläpp i . År med riklig vattentillgång minskar utsläppen av koldioxid i framför allt grannländer eftersom fossilinnehållet i den svenska elproduk- tionen, liksom i den norska, redan är mycket lågt. En viktig del av den nordiska elmarknaden utgörs av den nordiska elbörsen . Den fysiska handeln på NordPool omfattar rent geografiskt , , och . Omsättningen på börsen och antalet aktörer har stadigt ökat sedan öppnandet såväl vad avser den fysiska handeln, vilken sker på spotmarknaden, som den finansiella i form av prissäkringar. var omsättningen på spot- marknaden , vilket är en ökning med sedan Prop. 2001/02:143 året innan. Omsättningen på spotmarknaden motsvarar en fjärdedel av den totala elproduktionen i , som uppgick till . Handeln på terminsmarknaden uppgick till , vilket var en ökning med jämfört med . Elpriserna på spotmarknaden har sjunkit från avregleringens start fram till slutet av 2000. En förklaring är den ökande konkurrensen, men en avgörande faktor är också den goda tillgång på vattenkraft som rått . Medan börspriserna har varierat kraftigt under och mellan åren har konsumentpriserna varit stabila. bröts trenden och priserna började stiga som en följd av stigande priser på spotmarknaden. Dessa ökningar kan bl.a. förklaras med liten neder- börd i framför allt . Utvecklingen på den svenska elmarknaden, bl.a. vad avser konkurrens- och konsumentfrågor, redovisas i kapitel 7 Effektiva energimarknader. Öppnandet av den svenska naturgasmarknaden inleddes, i enlighet med vad som anges i EG:s naturgasdirektiv, . Målet är att vidareutveckla gasmarknadsreformen så att en effektiv naturgasmarknad med reell konkurrens kan utvecklas. Avregleringen syftar, liksom på elområdet, till en ökad valfrihet för konsumenter och ett effektivare resursutnyttjande. En utförlig beskrivning av den fortsatta öppningen av den svenska naturgasmarknaden ges i kapitel 7.11. Naturgasmarknaden i skiljer sig avsevärt åt mellan länderna. är en av de största naturgasexportörerna i världen, men saknar inhemsk användning. Även är ett producentland men landet har också en inhemsk användning av naturgas, vilken uppgick till . Den svenska marknaden är liten och koncentrerad till och . Importen uppgår till ca . Endast en importledning finns, från till . Även är ensidigt beroende av en importör, . Användningen av naturgas är dock mer omfattande än i . Diskussioner har pågått inom naturgasbranschen med varierande inten- sitet under , avseende möjligheterna att öka utbredningsom- rådet för det svenska naturgasnätet och att knyta ihop det med det finska. Nya tillförselledningar skulle för hela ha betydelse ur ett försörjningstrygghets- och konkurrensperspektiv. Investeringar i rör- ledningar och inköp av gas skall, i enlighet med de riktlinjer antog , ske efter strikt kommersiella principer. pågår en översyn av gasmarknadsdirektivet med anled- ning av att kommissionen presenterade ett förslag till ändringar av gällande direktiv. Förslaget syftar till att undanröja hinder för en väl fungerande gemensam naturgasmarknad inom bl.a. genom att skynda på öppningstakten i de enskilda medlemsstaterna. Direktivförslaget innehåller också vissa nyheter beträffande allmännyt- tiga tjänster, regler för nyproduktion och handel med tredje land samt försörjningstrygghet. Ett särskilt organ skall ha ansvar för försörjnings- tryggheten, antingen tillsynsmyndigheten eller något annat organ. portering om energibalanser och försörjningstrygghet föreslås ske Prop. 2001/02:143 till kommissionen. En säker tillgång på energi är en förutsättning för ett modernt och funge- rande samhälle. I detta ryms flera aspekter. Försörjningstrygghet är ett brett begrepp som, förutom rent fysiska aspekter på tillgång på energi, innefattar trygghet i marknadernas funktion samt trygghet i omvand- lingen av den primära energin till olika förädlade energibärare och till- handahållandet av kundanpassade energitjänster till slutanvändarna. Begreppet försörjningstrygghet har därmed även fokus på funktion och tillgänglighet i infrastrukturer samt marknadernas funktion. Dessa skall möjliggöra långsiktiga investeringar i system som har långa ledtider och förutsätter samverkan av flera aktörer. Energibeskattningen påverkar investeringskalkyler och driftstrategier och kan därmed få stor inverkan på energisystemet, såväl på kort som på lång sikt. En diversifierad tillförsel, både beträffande energislag och överföring, minskar sårbarheten vid eventuella störningar.