prop · GP0380 · 2002-01-17 00:00:00 — Regeringen kommer,som tidigare nämnts, bl.a. att utvärdera projektet för Demokrati samt följaupp flertalet av de åtgärder som föreslås i denna proposition.Enligt regeringens mening bör också de erfarenheter som görs nationellt ochinternationellt med att utveckla demokratin bättre tas till vara. Det finnsredan i dag olika forum där erfarenheter utbyts. Exempelvis har och tagit initiativ till att på sin hemsidapublicera olika demokratiutvecklingsprojekt för att stimulera erfarenhetsutbytet mellan kommuner och landsting. Internationellt sker ett utbyte av erfarenheterbl.a. via EU och . Det finns också olika hemsidor på nätet somstimulerar till internationellt erfarenhetsutbyte om lokal demokratiutvecklingosv.Det pågår således ett erfarenhetsutbyte inom olika fora men de kanutvecklas och tas till vara i högre utsträckning. Regeringen avser också att för inhemsk demokratiutveckling bättre ta till vara de erfarenheter som gjorts inom det svenska utvecklingssamarbetet. Inom utvecklingssamarbetet finns betydandeerfarenheter av stöd till förvaltningsutveckling, parlamentssamarbete,utveckling av rättsväsenden, liksom stöd till val och till olika former av ettcivilt samhälle. Utvecklingssamarbetet har arbetat fram metoder för att främjafolkligt deltagande och demokratiska processer. Regeringen lämnade bl.a. en proposition om utvecklingssamarbete med Central- ochÖsteuropa, där demokratidelen spelar en central roll (prop. 2000/01:119).12.2 Mångvetenskaplig forskningRegeringens bedömning: Mångvetenskaplig forskning om demokratin bör stimuleras.Regeringen avser att tillföra från och med2003. Medlen skall i första hand användas för att bygga upp ett nätverk och ennationell plattform där såväl doktorander som redan etablerade forskare frånolika ämnen och lärosäten kan mötas. Regeringen avser att återkomma tillriksdagen i frågan om finansiering.Demokratiutredningens förslag: har föreslagit att femmångvetenskapliga demokratiforskningsprogram skall startas. Dessa skall geutrymme för oberoende forskning om folkstyrelsens utveckling.Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker utredningensförslag. anser att forskning bör ske i mångvetenskapligaprogram gärna med medverkan av internationella forskare. instämmer i utredningens bedömning att det är angeläget att stödja demokratiforskning.Högskoleverket anför att stöd till demokratiforskning bör kanaliseras genomVetenskapsrådet. anger att de fem forskningsområden somutredningen presenterat är intressanta, men av väldigt olika slag ochomfattning. Vissa av de föreslagna programmen är smala till sin karaktär medanandra är ytterst omfattande. anför att de fem forskningsområden somutredningen förslår bör ses mer som intressanta exempel på relevanta frågor förfortsatta studier, snarare än som färdiga avgränsningar av forskningsuppgiften.Skälen för regeringens bedömningDemokratiutredningen om demokratiforskningEnligt skall demokratiforskningen präglas av mångfald,nytänkande och dialog med omvärlden.Traditionellt har, enligt utredningen, demokratiforskningen varit statsvetarnasdomän och deras position torde vara stark även fortsättningsvis. Om statsvetare, sociologer, kulturgeografer, jurister, ekonomer, historiker och flera andradiscipliner tar sig an uppgiften ökar mångfalden i kunskapsuppbyggnaden ochdärmed också kvaliteten i det offentliga samtalet om vår demokrati.Demokratiutredningens förslag om en ökad satsning på en mångvetenskapligforskning om demokrati har rönt ett omfattande stöd hos remissinstanserna. Ävenom det finns kritiska synpunkter från en del remissinstanser på just vilkaaspekter av den svenska demokratins funktionssätt som det behövs mer forskningom, så finns det en betydande enighet om att detta generellt sett är ettangeläget forskningsområde och att en mångvetenskaplig inriktning pådemokratiforskningen bör stimuleras.Forskning om demokratiI propositionen Forskning om den offentliga sektorn (1991/92:36) lade regeringen fast ett långsiktigt forskningsprogram - FOS-programmet - med syfte attkoncentrera resurserna och stärka universitetsforskningen om den offentligasektorn. FOS-programmet består av två centrumbildningar vid universiteten iStockholm och , SCORE och CEFOS. Vidare ingår två disciplinprogram ochett gästforskarprogram. har fått i uppdrag att utvärderaFOS-programmet före utgången av 2002. En delrapport har överlämnats till regeringen.Enligt delrapporten har såväl den politiska som forskningsmässiga situationenändrats sedan FOS-programmet initierades. Frågorna om den offentliga sektorn har blivit mer fundamentala och omfattningen av, formerna för och legitimiteten hos den offentliga sektorn kan inte längre betraktas som självklara. Därmed kopplas frågorna om den offentliga sektorn till frågor om demokratins mål ochutformning. anser att detta motiverar en satsning pådemokratiforskning, liknande den som gjorts inom FOS-programmet. Föratt den komplexa och fundamentala karaktären hos dagens demokratifrågor skallkunna belysas allsidigt krävs, enligt delrapporten, att demokratifrågornastuderas från olika infallsvinklar, av olika discipliner och med olika metoder.Utöver statsvetenskap torde bl.a. ämnen som nationalekonomi, sociologi,psykologi, historia, konstitutionell rätt, rättsfilosofi, socialantropologi ochhumanekologi vara av betydelse, men i princip är inget ämne uteslutet. Det ärockså angeläget att demokratifrågorna studeras ur ett internationelltperspektiv, både komparativt och med hjälp av övergripande teoribildningar.Vetenskapsrådet framhåller slutligen i delrapporten att det är angeläget attgöra en aktiv satsning på demokratiforskning och att satsningen skulle kunnagöras under ledning.Regeringen har i propositionen Forskning och förnyelse (2000/01:3) betonatvikten av att tvär- och mångvetenskaplig forskning uppmärksammas i störreutsträckning. Enligt visar erfarenheten av utredningensarbete att ett brett perspektiv på demokratifrågorna är av central betydelse för att öka mångfalden i kunskapsuppbyggnaden och därmed även kvaliteten iunderlaget till det offentliga samtalet om demokrati.Ett nationellt samarbete kan vara ett instrument för att få till stånd enmångvetenskaplig kompetensutveckling inom demokratiforskningen. Företrädare fören rad ämnen bör ingå, främst ifrån samhällsvetenskap men även företrädare förandra ämnen såsom juridik och humaniora kan knytas till ett sådant samarbete.Samtidigt är det viktigt att forskningen om den svenska demokratins utmaningaräven har kopplingar till utveckling och forskning internationellt.Vetenskapsrådet bör stimulera samarbete mellan berörda institutioner ochlärosäten när det gäller demokratiforskning. Ett nationellt samarbete bör bidratill en mångvetenskaplig kompetensutveckling inom demokratiforskningen. Fördetta kommer anslag att långsiktigt förstärkas med 5 miljonerkronor . Dessa medel är i första hand avsedda att bygga upp ett nätverk och en nationell plattform där såväl doktorander som redan etableradeforskare från olika ämnen och lärosäten kan mötas. Regeringen avser attåterkomma i frågan om den framtida demokratiforskningen när FOS-programmet harutvärderats och avrapporterats.12.3 DemokratistatistikRegeringens bedömning: En översyn och inventering bör göras av befintligstatistik som rör demokratins utveckling och funktionssätt i . En sådanöversyn bör initieras under 2002.Skälen för regeringens bedömning: Statistik är ett av flera viktiga instrumentför att följa demokratins utveckling. Det gäller såväl regeringens ochriksdagens behov av uppföljning, forskningens behov av underlag för fördjupadestudier samt medias och allmänhetens behov av underlag och information. I dagproduceras statistik på demokratiområdet av en rad olika aktörer. Det sker bl.a. inom ramen för SCB:s reguljära statistikproduktion, som ett led i arbetet vidSOM-institutet vid , som ett led i annan forskning vidlandets universitet och högskolor samt i viss mån av det statligautredningsväsendet. Det är emellertid svårt att göra en samlad bedömning avhuruvida nuvarande statistikproduktion motsvarar samhällets behov vad gällerinriktning, kvalitet och långsiktighet. Regeringen ser därför ett behov av atten översyn och en inventering görs av befintlig statistik som rör demokratins,och därmed även den offentliga förvaltningens utveckling och funktionssätt iSverige. En sådan översyn kommer att initieras under 2002.12.4 Nya fora för internationellt erfarenhetsutbyteRegeringens bedömning: För att stärka demokratin i och internationelltbör delta i och bidra till utvecklingen av fora och processer förerfarenhetsutbyte och samarbete kring demokratiutvecklingsfrågor inom EU,, FN och det internationella samfundet i övrigt.Skälen för regeringens bedömning: saknas mer permanenta, internationellafora och processer där frågor rörande utveckling och stärkande av demokratin is.k. etablerade demokratier behandlas mer sammanhållet. Det finns fora för attdiskutera förvaltningsfrågor, lokal demokrati, det civila samhällets roll,mänskliga rättigheter etc. men inget forum som inkluderar alla dessa och för inett deltagandeperspektiv. De diskussioner som förs inom det internationellasamfundet om hur demokratin kan stärkas och fördjupas fokuserar ofta på ungademokratier eller länder som befinner sig i en övergångsfas mellan etticke-demokratiskt styrelseskick och ett demokratiskt.Även i de etablerade demokratierna behövs emellertid långsiktiga strategier ochlångsiktigt arbete för att fördjupa folkstyrelsen. Demokrati är en process, somkontinuerligt behöver näring för att utvecklas.Regeringen anser att både det nationella och det internationellademokratiarbetet kan stärkas genom breda diskussioner, erfarenhetsutbyten ochsamarbete länder emellan kring hur inte bara unga utan även etableradedemokratier kan stärka och fördjupa den egna demokratin. Inte minst den senastetidens utveckling i världen har aktualiserat frågor om internationellt samarbete för att värna demokratin. Utöver det erfarenhetsutbyte och utvecklingsarbetesom sker inom EU deltar i exempelvis för kommunala och regionala frågor, där ett antalarbetsgrupper/kommittéer arbetar med ett brett spektra av lokala och regionalademokratifrågor och vars mål är att formulera rekommendationer, konventionerm.m. har styrkommittén antagit en rekommendation om medborgarnasdeltagande i samhällslivet på lokal nivå. Det tas nu också initiativ tillaktiviteter som syftar till att pröva förutsättningarna för ökad användning avinformationsteknik, bl.a. Internet, vid de allmänna valen. Dit hör bl.a. frågorom valhemlighet, elektroniska standards, medborgarkonsultationer etc. är också en stor bidragsgivare till International (fria val) som är en mellanstatlig organisation belägen i . IDEAsamlar erfarenheter av demokratins normativa och institutionella utformning iolika länder och sammanhang. Kunskaperna finns samlade i databaser samt itematiska handböcker. bedriver också praktiskt arbete i olika länder isamarbete med ett brett spektrum av för demokratin centrala aktörer.Regeringen anser att deltagande i och utveckling av initiativ med dennainriktning är mycket viktigt. Framöver kommer därför mer aktivt delta ioch bidra till utvecklingen av forum och processer för erfarenhetsutbyte ochsamarbete kring demokratiutvecklingsfrågor i det internationella samfundet. Ettexempel som kan utvecklas till en konstruktiv mötesplats är det s.k. Communities of Democracy - en mellanstatlig konferens som genomförts en gång . Av ännu större vikt är det mellanstatliga samarbetet inom FN somunder konsoliderar sig och har en samlad dagordning för fredoch säkerhet. Till detta skulle ett fördjupat demokratiperspektiv utgöra ettvärdefullt tillägg.13 Konsekvenser av förslagen13.1 Ekonomiska konsekvenserInsyn i kommunala företagNär det gäller de föreslagna bestämmelserna om insyn i verksamhet sombedrivs på entreprenad och i verksamheten i fristående skolor har regeringensutgångspunkt varit att möjligheterna till medborgerlig insyn skall utformas såatt de så långt som möjligt anknyter till och blir en del av den ordinarieverksamheten hos samtliga inblandade parter. Det går dock inte att komma ifrånatt kravet på medborgerlig insyn kan komma att innebära en något ökadarbetsbörda för såväl den kommunala parten som entreprenören eller denfristående skolan. De smärre kostnadsökningar som detta kan medföra måste dockvägas mot de demokratiska fördelar som möjligheten till insyn medför.Den kommunala demokratins funktionssättFörslaget om att fullmäktiges ställningstagande skall krävas innan principielltviktiga beslut fattas i kommunala aktiebolag och stiftelser bedöms inte medföranågra ökade kostnader för kommunerna och landstingen.Förslaget om att återremiss skall vara möjligt för en minoritet i fullmäktigekan medföra en begränsad ökning av kostnaden för handläggningen. Den ökadekostnaden måste vägas mot den kvalitetsförbättring en återremiss kan medföra.Mot bakgrund av att fullmäktiges majoritet avgör omfattningen av den ökadeberedningen har kommuner och landsting ett avgörande inflytande på kostnaden.Kostnadsökningen torde därför bli begränsad.Ekonomiska villkor för förtroendevaldaDe föreslagna förändringarna av rätten till ekonomisk ersättning innebär en ökad skyldighet för kommuner och landsting att kompensera förtroendevalda vad gäller vissa socialförsäkringsrättsliga ersättningar som arbetslöshetsersättning ochföräldrapenning. Den berörda gruppen är dock väldigt liten varförkostnadsökningen för kommuner och landsting torde vara mycket begränsad.I förslaget tydliggörs att den förtroendevalde med oregelbunden arbetstid skallha rätt till den ledighet från sina anställningar som behövs för att fullgörauppdraget. Detta medför i sig ingen kostnadsökning. Däremot medför den medförslaget sammanhängande rätten till skälig ersättning för motsvarandetidsperiod en viss kostnad för kommuner och landsting. Många kommuner ochlandsting lämnar sådan ersättning till skiftarbetare. Eftersom denna grupp av förtroendevalda är relativt liten kommer kostnadsökningarna för dekommuner och landsting som ännu inte lämnat sådan ersättning att bli begränsade.Förslaget innebär vidare att förtroendevalda som har barn med tillsynsbehovskall ersättas för de kostnader för barntillsyn som uppkommer till följd avuppdraget. Sådan ersättning aktualiseras främst då sammanträden genomförs påkvällstid då den förtroendevalda inte har tillgång till sedvanlig barntillsyn.Gruppen förtroendevalda som har barn med tillsynsbehov är relativt stor, menvarierar i andel mellan olika kommuner och landsting. Den direkta kostnaden fören enskild kommun eller ett landsting beror på hur många förtroendevalda som har behov av barnomsorg för att fullgöra sina uppdrag. Det förekommer redan i dagatt ersättning utbetalas för barntillsyn. I dessa fall blir kostnadsökningenbegränsad. I de kommuner och landsting som inte redan utger sådan tillkommer enny kostnad som dock torde bli begränsad. Denna måste dock vägas mot vikten avatt så många grupper som möjligt får tillfälle att pröva rollen somförtroendevald.De funktionshindrades deltagande i den kommunala demokratinRegeringen har i avsnitt 8.2.5 föreslagit att kommuner och landsting skall verka för att funktionshindrade förtroendevalda skall kunna delta i handläggningen av ärenden på samma villkor som andra förtroendevalda. Den direkta kostnaden fören enskild kommun eller ett landsting beror på vilka åtgärder som redan harvidtagits och i vilken utsträckning det finns förtroendevalda som har dessabehov.De funktionshindrade skall vidare ha rätt till ersättning för resor till ochfrån sammanträden. Eftersom de förtroendevalda som har sådana behov är enrelativt liten grupp, kommer kostnaderna för kommunerna och landstingen att blibegränsade.MedborgarförslagMedborgarförslag medför en viss kostnad för beredning för de kommuner ochlandsting som inför möjligheten. Kostnaden för den enskilda kommunen eller detenskilda beror på antalet medborgarförslag och på vilket sätt dessabereds. Hur många medborgarförslag som kan komma att lämnas kan inte förutses.Eftersom fullmäktige bestämmer om medborgarförslag skall få väckas och hur dessa skall beredas blir kommunens eller kostnad till stor del beroendeav fullmäktiges beslut. Lagändringen leder inte med automatik till några ökadekostnader för kommuner eller landsting.Sammantagna kostnader för kommunsektornRegeringen bedömer att de sammantagna ekonomiska konsekvenserna av förslagenblir marginella för kommunsektorn. Några ytterligare medel kommer därför inteatt tillföras kommunsektorn.Kostnader för statenInget av förslagen innebär några åligganden för staten. Några kostnader förstaten uppkommer därför inte.13.2 Effekter av betydelse för små företags arbetsförutsättningar m.m.Regeringens förslag i avsnitt 9.3.2 om utökade möjligheter till medborgerliginsyn innebär inte att ett särskilt regelverk tillskapas vad gällerhandlingsoffentlighet och sekretess i privatägda företag. I stället skall det ientreprenadavtalet närmare anges vilken information som skall lämnas och hurdetta skall gå till. Nuvarande förslag är mindre långtgående än tidigareutredningars förslag som det uppfyller syftet; att allmänhetentillförsäkras insyn i verksamhet som bedrivs på entreprenad. Ett mindre företag har således möjlighet att påverka avtalsinnehållet och se till attlämnandet av information inte blir allt för betungande för företaget. Eftersomdet inte ställs upp något krav på dokumentationsplikt eller att handlingar hosföretaget skall hållas ordnade på visst sätt är det regeringens bedömning attförslagen generellt sett inte kommer att medföra några långtgående konsekvenserför små företag. För ett enskilt företag kan kravet på insyn emellertid i vissafall innebära en ökad arbetsbörda. Om det exempelvis anges i entreprenadavtaletatt informationen skall lämnas ofta kan detta medföra ett högre krav påändamålsenliga rutiner i företaget. Som regeringen pekat på i avsnitt 9.3.2måste kommunen eller göra en sekretessprövning när någon begär attfå ta del av en handling som entreprenören lämnat in. Sammanfattningsvis kanförväntas att arbetsinsatsen hos det enskilda företaget i normalfallet blir attsammanställa de handlingar som innehåller den aktuella informationen och lämnain dem till kommunen eller . Regeringen har i avsnitt 9.3.2 utgåttfrån att företrädare för den kommunala sektorn och branschorganisationerna i deflesta fall kan finna gemensamma utgångspunkter för vilken typ av uppgifter sombehövs för att tillförsäkra allmänheten den insyn som kan anses vara befogadinom olika verksamhetsområden. Det är viktigt, bl.a. från konkurrenssynpunkt,att kraven på insyn inte varierar allt för mycket mellan kommuner och landsting.För de fristående skolorna kan den föreslagna möjligheten till insyn komma attmedföra en ökad administrativ arbetsbörda av likartat slag som för de kommunalaentreprenörerna. måste dock de fristående skolorna lämna vissinformation till bl.a. Skolverket.Regeringen avser att följa upp de föreslagna bestämmelsernas konsekvenser försmå företag.Övriga förslag bedöms inte medföra några effekter av betydelse för små företag.13.3 Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och mänRegeringen gör bedömningen att vissa av förslagen presenterade i propositionenaktivt kan bidra till att öka jämställdheten mellan kvinnor och män. De vidgademöjligheterna till ledighet från anställning samt möjligheten att utse andra änredan förtroendevalda till en fullmäktigeberedning kan bidra till en ökning avantalet kommunalt förtroendevalda. Detta kan i sin tur bidra till att kvinnornas underrepresentationen minskar.Den nya möjligheten att få ersättning för tillsyn av barn kan underlätta förföräldrar av båda könen, särskilt ensamstående, att åta sig ett kommunaltförtroendeuppdrag. Den vidgade möjligheten att få ersättning för förloradarbetslöshetsersättning och förlorad föräldrapenning kan vidare bidra till bidra till att fler får möjligheten att åta sig ett kommunalt förtroendeuppdrag.Dessa förslag bör ha en positiv betydelse för jämställdheten mellan kvinnor ochmän.14 IkraftträdandeÄndringarna i kommunallagen (1991:900), skollagen (1985:1100) och lagen(1994:692) om kommunala folkomröstningar föreslås träda i kraft den 1 juli 2002.Regeringen har i lagrådsremissen föreslagit att de nya föreskrifterna i 3 kap.17 § kommunallagen om att fullmäktige skall ta ställning till vissa beslut ikommunala företag skall tillämpas också på sådanaföretag till vilka en kommun eller ett landsting har överlämnat en angelägenhetföre ikraftträdandet. Lagrådet har ansett att en sådan övergångsbestämmelse inte är erforderlig även om Lagrådets förslag om att behålla den nuvarandeformuleringen inte godtas. Regeringen instämmer i Lagrådets bedömning i dennadel.Regeringen anser att det skulle vara allt för ingripande att föreskriva att deföreslagna bestämmelserna om insyn i verksamhet som bedrivs påentreprenad efter en övergångstid skall tillämpas även på entreprenadavtal somingåtts eller förlängts före ikraftträdandet.15 Författningskommentar15.1 Förslaget till lag om ändring i kommunallagen (1991:900)1 kap.1 § är indelat i kommuner och landsting.Dessa sköter på demokratins och den kommunala självstyrelsens grund deangelägenheter som anges i denna lag eller i särskilda föreskrifter.Förslaget behandlas i avsnitt 7.2.3 kap.7 § För beredning av ett visst ärende eller en viss grupp av ärenden som skallavgöras av fullmäktige får fullmäktige inrätta fullmäktigeberedningar.En fullmäktigeberednings sammanträden skall hållas inom stängda dörrar. En sådan beredning får dock besluta att dess sammanträden skall vara offentliga, omfullmäktige har medgett det.Förslaget behandlas i avsnitt 9.4.Ändringen i första stycket innebär att kravet på att endast förtroendevalda kanutses till en fullmäktigeberedning avskaffas. Fullmäktigeberedningar avsesalltjämt kunna bestå av en eller flera personer. Rörande kravet på valbarhethänvisas till kommentaren till 4 kap. 5 §.I ett nytt andra stycke anges att sammanträden med fullmäktigeberedningar skallhållas inom stängda dörrar. Fullmäktige kan medge att sammanträden med enfullmäktigeberedning helt eller delvis skall vara offentliga. Det är sedanfullmäktigeberedningen själv som avgör om, och vid vilka sammanträden,allmänheten skall tillåtas närvara.Fullmäktigeberedningar hanterar inte ärenden som avser myndighetsutövning ellerärenden i vilka det förekommer uppgifter som omfattas av sekretess enligtsekretesslagen (1980:100). En bestämmelse som motsvarar 6 kap. 19 a § andrastycket är således inte påkallad vad avser fullmäktigeberedningar.17 § Om en kommun eller ett landsting med stöd av 16 § lämnar över vården av enkommunal angelägenhet till ett aktiebolag där kommunen eller innehar samtliga aktier, skall fullmäktige1. fastställa det kommunala ändamålet med verksamheten,2. utse samtliga styrelseledamöter,3. se till att fullmäktige får ta ställning innan sådana beslut i verksamhetensom är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt fattas.Fullmäktige skall också utse minst en lekmannarevisor i aktiebolag där kommuneneller direkt eller indirekt innehar samtliga aktier.Vad som anges i första stycket gäller, när kommunen ensam eller landstingetensamt bildar en stiftelse för en angelägenhet. Fullmäktige skall ävenutse minst en revisor i en sådan stiftelse.Till lekmannarevisor i aktiebolaget eller revisor i stiftelsen skall fullmäktige utse någon av de revisorer eller revisorsersättare som enligt 9 kap. 1 § valtsför granskning av styrelsen och övriga nämnders verksamhet.Förslaget behandlas i avsnitt 7.3.Ändringen i punkten 3 innebär att fullmäktige skall se till att fullmäktige fårta ställning innan principiellt viktiga beslut fattas av helägda kommunalaaktiebolag och kommunala stiftelser. När det gäller vilka beslut som avses börgällande principer tillämpas.