prop · GQ031 · 2002-10-08 00:00:00 — I föreliggande proposition antas att antalet sjukdagar (nettodagar) 2003 inte överstiger nivå medan antalet förtidspensioner ökar något i förhållande till genomsnittliga nivå. Prognosen bygger på att antalet sjukdagar (nettodagar) minskar med , vilket minskar utgifterna med ca jämfört med om antalet sjuk- dagar skulle ligga kvar nivå. antas antalet sjukdagar minska med ytterligare . Antalet förtidspensionärer (personer med aktivitets- eller sjukersättning) antas öka med ca 2000 personer 2003. ekonomiska vårproposition samt i budgetpropositionen kommer kostnadsutvecklingen för sjukersättningarna och förtidspensioneringarna att noga följas upp. En fortsatt grön skatteväxling utgör en central del i regeringens strategi för ett ekologiskt håll- bart samhälle. Genom en ökad miljörelatering av skattesystemet bidrar skatteväxlingen till att fast- ställda miljömål uppnås. I denna proposition föreslås skatteväxlingsåtgärder med en om- slutning på . För att åstad- komma en begränsning av koldioxidutsläppen föreslås en höjning av koldioxidskatten på bränslen . Höjningen utformas så att skattebelastningen för tillverknings- industrin samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna är oförändrad jämfört med föregående år. Vidare neutraliseras den höjda koldioxidskatten för drivmedel genom sänkta energiskattesatser så att det sammanlagda skatteuttaget för drivmedel förblir oförändrat. Högre koldioxidskatt på bränslen innebär att det blir relativt sett mer gynnsamt med elupp- värmning. För att begränsa denna stimulans till ökad eluppvärmning föreslås även att energi- skatten på el höjs med /kWh. Samman- taget medför detta att energi- och koldioxid- skatteintäkterna ökar med . Genom indirekta budgeteffekter blir den periodiserade nettobudgeteffekten något lägre, . Därutöver föreslås att avfallsskatten höjs med per ton och att skatten på naturgrus höjs med per ton. Det ger ökade punktskatteintäkter på och en ytterligare nettobudgetförstärkning på . Det utrymme som dessa åtgärder skapar för skattesänkningar på arbete föreslår regeringen utnyttjas till höjda grundavdrag för låg- och medelinkomsttagare. De föreslagna höjningarna av grundavdraget innebär att de offentliga finanserna varaktigt försvagas med . För att förstärka kommunernas ekonomi har den statliga skatten om utgjort en inkomstskatt. Vidare in- fördes ett tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting genom förslag i den ekonomiska vårpropositionen . Stödet var avsett att gälla och syftet att i den vikande konjunkturen stärka kommunernas och landstingens verksamheter. Även anser dock regeringen att det finns behov av att förstärka kommunernas ekonomi och förbättra förutsättningarna för att upprätthålla och öka den kommunala sysselsättningen. Därför före- slås att det fasta beloppet om skall utgöra en inkomstskatt även . Vidare föreslås att det tillfälliga sysselsättnings- stödet till kommunerna förlängs . Härigenom försvagas den offentliga budgeten med totalt varav 3,6 miljarder belastar budgeten . Regeringen avser att pröva nya former av åtgärder för att stimulera bostadsbyggandet. Bl.a. bör en sänkning av mervärdesskatten på prövas för studentbostäder och äldrebostäder. För att tillgodose huvudsakligen ungdomarnas bostads- behov vill regeringen även pröva förut- sättningarna för att på ett kostnadseffektivt sätt minska boendekostnaderna genom en tids- begränsad sänkning av momskostnaderna för mindre, nyproducerade hyreslägenheter. För detta ändamål avsätts ett utrymme i budgeten på och ytterligare . För att förbättra förutsättningarna för el- och värmeproduktion i kraftvärmeverk föreslår regeringen att skatten på bränslen som används för värmeproduktion i sådana anläggningar sänks till den nivå som gäller för industrins användning av bränslen för uppvärmning. Det beräknas med- föra minskade intäkter för energi- och koldioxidskatten på . Till följd av indirekta budgeteffekter blir den periodiserade nettobudgetförsvagningen något lägre, . föreslås vissa andra förändringar i reglerna för kraftvärmebeskattning i syfte att begränsa utrymmet för oönskad skatteplanering. Dessa åtgärder beräknas medföra ökade punkt- skatteintäkter på . Den periodiserade nettobudgetförstärkningen stannar på . Av folkhälsoskäl är det viktigt att priset på cigaretter inte är alltför lågt. Genom att skatten på cigaretter delvis baseras på cigarettpriset ger nuvarande skatteregler lågpriscigaretter en viss konkurrensfördel. För att begränsa denna fördel föreslår regeringen att en minimiskatt på cigaretter införs. Förslaget beräknas medföra att intäkterna av cigarettskatten ökar med och en nettobudgetförstärkning på . Med bl.a. anledning av Statskontorets rapport om en samlad administration av lönegarantin kommer regeringen att tillsätta en utredning som ska föreslå en ny modell för lönegarantins finansiering. Modellen ska leda till en bibehållen eller förbättrad trygghet för arbetstagaren, ökad samhällsekonomisk effektivitet, en bättre för- delning av kostnader och risker mellan företag eller branscher samt en minskad belastning på de offentliga utgifterna. Förändringar jämfört med föregående år I tabell 4.10 redovisas budgeteffekterna i för- hållande till föregående budgetår av större beslutade eller tidigare aviserade reformer, samt de nu föreslagna reformerna och besparingarna. Med beaktande av föreslagen finansiering inne- bär förändringarna en utgiftsökning på ca . Regeringen genomför stora satsningar som riktar sig till framför allt låg- och medelinkomst- tagare. Det sker bl.a. inom områdena vård, skola och omsorg och genom åtgärder riktade till pensionärer och barnfamiljer. genomförs utgiftsminskningar på totalt ca 9,3 miljarder till följd av besparingar, finansiering av utgiftsreformer och avslutande av vissa temporära program. Inkomsterna beräknas sammantaget vara oför- ändrade. Initialt försvagas dock de offentliga finanserna till följd av nya skatteregler. höjs ambitionerna inom hälso- området och inom familjepolitiken. Inkomst- taken inom sjuk- och föräldraförsäkringen kommer att höjas till 10 prisbasbelopp från . Biståndsramen höjs som både skolan och högskolan tillförs mer resurser. En allmän förskola för 4- och 5-åringar introduceras. Reformerna medför att de statliga utgifterna, efter föreslagen finansiering, ökar med ca 2003 i förhållande till 2002. sker omfattande satsningar på miljöområdet och på infrastrukturen som biståndet höjs ytterligare. Vården tillförs också mer resurser. Sammantaget ökar de statliga utgifterna med ytterligare ca 2004 till följd av de aviserade förändringarna. Totalt innebär tidigare beslutade eller aviserade samt de nu föreslagna reformerna efter finansiering, en försvagning av de offentliga finanserna med ca 2004 i förhållande till 2002. Tidigareläggningar och utgiftsbegränsande åtgärder Regeringen befarar att utgiftstaket kan komma att överskridas om inte ytterligare utgiftsbegränsande åtgärder vidtas. För att mot- verka ett överskridande tidigareläggs ut- betalningarna av arealersättningen motsvarande . Utgiftsprognosen visar att det finns ett utrymme för en tidigareläggning av utgifter i den storleksordningen. För att säkerställa att utgiftstaket även efter tidigare- läggningen av arealersättningen har regeringen beslutat att införa ett antal utgiftsbegränsningar. Utgiftsbegränsningarna beräknas sammantaget minska utgifterna med . har regeringen för avsikt att fatta beslut om utgiftsbegränsningar som beräknas minska utgifterna med sammantaget ca . De områden som berörs är bl.a. utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet (0,), utgiftsområde 22 Kommunikationer (0,) och utgiftsområde 16 Ut- bildning och universitetsforskning (0,i utgiftsbegränsning för den kvalificerade yrkesutbildningen). Tabell 4.9 föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Försvagning av offentliga finanser och effekter på takbegränsade utgifter i förhållande till ekonomiska vårproposition. UO 1 fastigheter, nytt anslag UO 5 Bidrag till vissa internationella organisationer UO 5 Fredsfrämjande verksamhet UO 9 Fler platser på ungdomshem, SIS UO 9 Finansiering av ohälsosatsning UO 10 Allmänna försäkringskassor UO 10 Finansiering ohälsosatsning UO 13 Finansiering ohälsosatsning UO 14 Utbildning; företagshälsovård UO 14 ; tillsyn UO 14 Regionala skyddsombud UO 14 Informationssatsning; trepartssamtal UO 18 Omstrukturering kommunala bostadsbolag UO 18 Finansiering via ekobidrag UO 20 Formas, forskning UO 24 Ett företagsammare UO 24 Exportfrämjande, ; Östersjösamarbete m. m. UO 24 Nytt statligt bolag för viss exportkreditgivning UO 25 Del av läkemedelsöverenskommelsen Besparing på anslag för förvaltnings- och investeringsändamål (0,) Summa ökning av takbegränsade utgifter Anm. Ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen höjdes . Denna reform är inte inkluderad i tabellen. Kostnaden för reformen beräknas uppgå till ca 2003. En avsättning till garantiverksamhet är framflyttad och är inte heller inkluderad i tabellen. Fortsättning på tabell 4.9 föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Försvagning av offentliga finanser och effekter på takbegränsade utgifter i förhållande till ekonomiska vårproposition. Höjd koldioxidskatt (+16%), brutto Höjd energiskatt på el (+2,/kWh) , brutto Höjd avfallsskatt, brutto Höjd skatt på naturgrus, brutto Höjda grundavdrag, brutto Skattelättnad för vissa byggtjänster, brutto Sänkt energiskatt på bränslen i kraftvärmeverk, brutto Slopat elavdrag och ändrad proportionering i kraftvärmeverk, Höjd skatt på lågpriscigaretter, brutto Summa inkomstminskning, brutto (periodiserad effekt) Indirekta effekter av inkomstreformer Summa inkomstminskning, netto (periodiserad effekt) Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting Fast belopp till kommunerna Summa inkomstminskningar enligt nationalräkenskaperna Nettoförsvagning av den offentliga sektorns finanser Tabell 4.10 beslutade och aviserade utgifts- och inkomstförändringar samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Budgeteffekter i förhållande till föregående år. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning UO 3 Skatt, tull och exekution UO 7 Internationellt bistånd UO 8 Invandrare och flyktingar -0,02 UO 9 Hälso- och sjukvård UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Varav höjt tak i sjukförsäkring (10 prisbasbelopp) UO 11 Pensioner m.m. UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Varav mamma/pappamånad Varav höjt tak i föräldraförsäkring (10 prisbasbelopp) Varav höjd grundnivå i föräldraförsäkring -0,10 UO 16 Utbildning och forskning Varav högskola/forskning -0,36 UO 23 Jord- och skogsbruk UO 25 Allmänna bidrag till kommuner Varav maxtaxa inom äldre- och handikappomsorgen Fortsättning på tabell 4.10 beslutade och aviserade utgifts- och inkomstförändringar samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Budgeteffekter i förhållande till föregående år. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. Höjd koldioxidskatt (+16%), brutto -0,73 Höjd energiskatt på el (+2,/kWh), brutto -1,54 Höjd avfallsskatt, brutto -0,32 Höjd skatt på naturgrus, brutto -0,12 Höjda grundavdrag som del av grön skatteväxling, brutto Skattelättnad för vissa byggtjänster, brutto Höjd skatt på lågpriscigaretter, brutto -0,30 Sänkt energiskatt på bränslen i kraftvärmeverk, brutto Slopat elavdrag och ändrad proportionering i kraftvärmeverk, -0,77 Nytt taxeringsförfarande, brutto Skattestrategi, biodrivmedel och alkylatbensin, brutto Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting, brutto -2,40 Fast belopp till kommunerna, brutto -1,30 Summa inkomstreformer, brutto -2,16 Indirekta effekter av inkomstreformer Summa inkomstreformer, netto -1,90 Summa utgifts- och inkomstreformer -2,00 -1,00 8 Storstadspolitiken inkl. minskningar på UO 16 -0,23 9 Bidrag hälso- och sjukvård till bl.a. UO 25 -0,31 UO 16 IT i skolan -0,20 UO 18 Investeringsbidrag för studentbostäder -0,12 UO 18 Lokala investeringsprogram för ek. -0,43 -0,36 UO 21 Vissa energipolitiska åtgärder upphör -0,74 -0,10 UO 24 Utfasning Östersjösatsning -0,20 UO 25 Delfinansiering av äldreförsörjningsstöd -0,30 UO 25 Särskilda insatser, finansiering av bl.a. vård -0,48 Besparing på anslag för förvaltning och investeringsändamål -1,05 0,(borträknat UO 16) -1,40 -0,34 -6,91 -2,34 Utgiftsreformer inkl. finansiering m.m. Reformer inkl. finansiering m.m. Statsbudgetens saldo överensstämmer med statens lånebehov. Ett budget- överskott innebär följdaktligen ett lika stort negativt lånebehov och att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Diagram 4.1 Statsbudgetens utveckling 19902004 var utfallet för stats- budgeten oavbrutet negativt. växte budgetunderskottet kraftigt , då budgetsaldot uppgick till minus . Konsolideringsprogrammet och den ekonomiska återhämtningen innebar att under- skotten reducerades markant . uppvisade statsbudgeten ett positivt saldo på nära . Statsskulden uppgick /99 till . Statsbudgetens saldo förbättrades ytterligare 1999 med , främst till följd av engångseffekter i form av överföringar från AP-fonden och inbetalningar av premiepensionsmedel. uppgick saldot till . Det höga utfallet för- främst av överföringar från AP-fonden och försäljning av statligt aktieinnehav. uppgick överskottet till och den konsoliderade statsskulden uppgick /02 till . Att fjolårets överskott minskade till är också en följd av lägre positiva engångseffekter. beräknas statsbudgetens saldo uppgå till ca . beräknas statsbudgeten uppvisa negativa budget- saldon på ca 13 respektive . Statens budgetsaldo beräknas därmed successivt försämras under 20022004. Budgetsaldot beräknas 2002 uppgå till . Det är en försämring med jämfört med den av ursprungligt fastställda statsbudgeten (dvs. exklusive tilläggsbudget). Det försämrade budgetsaldot beror både på lägre inkomster och högre utgifter. Den del av inkomsterna som består av skatteinkomster beräknas bli högre, främst till följd av en högre lönesumma och högre skatteinkomster från företag. Övriga inkomster, däribland in- komster av försåld egendom, väntas däremot bli lägre än i statsbudgeten i och med att inkomster av försåld egendom reviderats ned med . En detaljerad uppföljning av inkomsterna redovisas i kapitel 5. Utgifter m.m. bedöms nu uppgå till , vilket är högre än i den ursprungliga statsbudgeten. Prognosen för nettoutlåning m.m., inklusive den kassamässiga korrigeringen, beräknas till - . Detta inne- bär att nettoutlåning m.m. har reviderats ned med jämfört med beräkningen i statsbudgeten . Nedrevideringen beror främst på en till- fällig utlåning då staten via köpte . betalade tillbaka lånet , vilket förstärker budgetsaldot innevarande år. Av utgiftsförändringen beror på högre statsskuldsräntor medan de tak- begränsade utgifterna beräknas bli högre, vilket framgår av redovisningen i avsnitt 6.1. Den största förändringen av de tak- begränsade utgifterna i förhållande till den ur- sprungliga statsbudgeten avser avgiften till Europeiska gemenskapen. Avgiften beräknas bli lägre än i statsbudgeten dels till följd av att EG-budgetens överskott 2001 medför en lägre avgift , dels på grund av en tidigareläggning av januariavgiften 2002 till . Den största utgiftsökningen återfinns inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp där ut- gifterna väntas bli högre än i statsbudgeten. Även utgifterna för anslaget Statligt utjämningsbidrag till kommuner och lands- ting blir väsentligt högre än i statsbudgeten till följd av ökad omslutning i utjämningssystemet. Utgifterna ökar också på grund av den före- slagna tidigareläggningen av arealersättning till innevarande år. I budgetpropositionen beräknades budgeteringsmarginalen till . Till följd av beslut om tidigarelägg- ning av arealersättning ökade budgeteringsmarginalen till . Budgeteringsmarginalen beräknas nu uppgå till (se tabell 4.14). Hänsyn har då tagits till den föreslagna tekniska justeringen av utgiftstaket (se avsnitt 4.1.1). Statsskulden beräknas vid utgången av 2002 uppgå till 1 , vilket är högre än beräkningen i budget- propositionen . Jämfört med beräkningen ekonomiska vårproposition visar den nu aktuella prognosen att budgetsaldot innevarande år blir lägre. Skatteinkomsterna beräknas bli högre än bedömningen i vårpropositionen, främst till följd av högre lönesumma. Övriga inkomster be- räknas dock bli lägre till följd av att inkomster av försåld egendom har reviderats ned med . Utgifterna har reviderats upp med jämfört med beräkningen i vårpropositionen. Utgifter exklusive statsskuldsräntor beräknas bli högre än bedömningen i vår- propositionen, främst på grund av en nu före- slagen tidigareläggning av arealersättning . Utgifterna för statsskuldsräntor har reviderats upp med , bl.a. till följd av ändrade låneplaner, förtida uppköp av nollkupongsobligationer och en svagare kronkurs. Tabell 4.11 Budgetsaldo och statsskuld 2002 -9,5 -7,7 -14,7 -13,2 -8,2 -0,3 -8,6 -18,2 -10,4 Anm: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Inklusive posten minskning av anslagsbehållningar. 2Inklusive kassamässig korrigering och den finansiella överföringen från AP- fonden till statsbudgeten. 3Konsoliderad statsskuld, dvs. eliminerat för statliga myndigheters innehav av statspapper. 4Den av ursprungligt fastställda statsbudgeten, dvs. exklusive beslut till följd av tilläggsbudget ekonomiska vårproposition. Differensen avseende statsskulden är mot budgetpropositionen . Statsbudgetens inkomster utgörs av skatter och övriga inkomster. Av statsbudgetens totala in- komster utgör skatteinkomsterna och övriga inkomster . Stats- budgetens skatteinkomster redovisas huvud- sakligen kassamässigt, vilket innebär att det är de skatter och avgifter som under budgetåret betalas in till staten som redovisas. Skattein- betalningarna avser i viss utsträckning skatter på inkomster som intjänats föregående år eller . Skatteinkomsterna beräknas öka med medan de övriga inkomsterna beräknas minska med ca under prognos- perioden 20022004. Inkomsterna av försåld egendom beräknas öka med 2003 som extraordinära utdelningar från (2001 och 2002) upphör. Tabell 4.12 Statsbudgetens inkomster Differens mot ekonomiska vårproposition (miljarder kronor) -29,4 -31,4 -14,7 -0,8 -1,3 -9,5 -30,2 -32,7 Anm: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Denna kvot skall inte förväxlas med skattekvoten för hela offentliga sektorn. I förhållande till BNP minskar skattein- komsterna 2002 och 2003. Skattesänkningar motsvarar av BNP. Minskningen av skatteinkomsterna i relation till BNP beror främst på omläggningen av kommunkontosystemet. Jämfört med beräkningen till ekonomiska vårproposition har statsbudgetens totala inkomster reviderats ner . Detta beror till största delen på ändringar i systemet för återbetalning av moms till kommuner och landsting, som minskar de på statsbudgeten redovisade inkomsterna med ca 2003 och ca 2004. En utförlig redovisning av statsbudgetens och den offentliga sektorns inkomster ges i kapitel 5. Statsbudgetens utgiftssida indelas i 27 utgifts- områden, minskning av anslagsbehållningar20, myndigheters m.fl. in- och utlåning i Riksgälds- kontoret samt kassamässig korrigering (inklusive överföring från AP-fonden). 20 Skillnaden mellan förväntade förbrukade medel och anvisade medel återspeglas i det budgeterade beloppet för delposten Minskning av anslagsbehållningar. Tabell 4.13 Statsbudgetens utgifter 2004 -8,2 -0,2 1Inklusive minskning av anslagsbehållningar. 2Avser utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 3Inklusive kassamässig korrigering. De primära utgifterna på statsbudgeten, dvs. ut- gifterna exklusive statsskuldsräntor, beräknas öka med ca . I relation till BNP minskar de primära utgifterna från . Detta förklaras huvudsakligen av omläggningen av systemet för återbetalning av mervärdesskatt till kommunsektorn, som minskar statsbudget- ens utgifter med ca , vilket utgör av BNP. Ränteutgifterna minskar med och stabiliseras sedan på ca . De totala ut- gifterna för statsbudgetens samtliga 27 utgifts- områden (summa utgifter) ökar därmed med . På statsbudgetens utgiftssida redovisas även myndigheters m.fl. in- och utlåning i Riksgälds- kontoret och en kassamässig korrigeringspost. Under dessa poster redovisas bl.a. CSN:s netto- utlåning till studerande samt de extraordinära effekter på statsbudgeten som sammanhänger med infasningen av det reformerade ålders- pensionssystemet (se vidare 4.4.4). Nettout- låningen ökar , främst till följd av att gjorde en återbetalning av ett större lån . Den kassamässiga korrigeringen ökar 2004 bl.a. till följd av över- föringar från AP-fonderna till statsbudgeten. Takbegränsade utgifter och 2004 I tabell 4.14 redovisas de beräknade utgifterna för 20022004. Utgiftsprognoserna tar hänsyn till budgeteffekten av de i avsnitt 4.3 redovisade utgiftsreformerna och utgiftsminskningarna samt effekten av de makroekonomiska förut- sättningar som redovisas i avsnitt 4.2. Ålderspensionssystemets utgifter förväntas öka med ca . Tillsammans med ökningen av statsbudgetens primära utgifter på uppgår den beräknade ökningen av de takbegränsade utgifterna till . Att de takbegränsade utgifterna inte ökar mer beror på den minskning av statsbidraget till kommunsektorn som sker 2003 p.g.a. omläggningen av systemet för återbetalning av moms till kommunsektorn. Rensat för denna tekniska förändring och tekniska justeringar av det generella bidraget till kommunsektorn till följd av ändrade skatteregler uppgår den underliggande ökningen till . Tabell 4.14 Utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten 20022004 Anm: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Inklusive beräknad förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. 2Föreslagen nivå i denna proposition till följd av tekniska justeringar av tidigare beslutade utgiftstak. De takbegränsade utgifterna beräknas öka med ca . Rensat för tekniska förändringar uppgår ökningen till ca . Större delen av denna ökning förklaras av satsningar inom områdena vård, skola, omsorg och åtgärder riktade till pensionärer och barnfamiljer. Utgifterna under taket beräknas öka med ca . Utgifts- taket ökar med och med . beräknas budgeterings- marginalen, d.v.s. skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna, uppgå till ca . Eftersom utgifterna ökar ungefär lika mycket som utgiftstaket och 2004, beräknas budgeteringsmarginalen bli begränsad även 2003 och 2004, vilket föranleder regeringen att extra noga följa utgifts- utvecklingen. I tabell 4.15 redovisas en uppskattning av de huvudsakliga faktorerna bakom utgiftsut- vecklingen . Tabell 4.15 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år Förändring av takbegränsade utgifter Pris- och löneomräkning (PLO) Effekter av övriga makroekonomiska förutsättningar på statsbudgetens utgifter Finansiering/utfasning av tidsbegränsade program Förändringar som motiverat tekniska justeringar av utgiftstaket Övrigt (volymer, förändring av förbrukning av anslagsbehållningar m.m.) Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Anm: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Pris- och löneomräkning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål höjer utgifterna med ca . Makroekonomiska effekter på statsbudgetens utgifter såsom högre prisbasbelopp, högre inkomstindex, högre timlön och högre brutto- nationalinkomst (BNI) förklarar ca av ökningen av utgifterna på stats- budgeten under dessa år. Beslutade och aviserade reformer ökar utgifterna med , medan besparingar inom bl.a. försvaret och utfasning av olika tidsbegränsade program innebär en utgiftsminskning på ca (de enskilda reformernas och besparingarnas budgeteffekter redovisas i tabell 4.10, avsnitt 4.3). Utgifterna har också förändrats mellan åren till följd av de förändringar som föranlett tekniska justeringar av utgiftstaken och 2004.