prop · GP03114 · 2002-03-21 00:00:00 — ÖK: Övrig krigsmateriel är delar och komponenter till krigsmateriel för strid samt materiel som ej har direkt förstörelsebringande verkan i en Huvudkategori inom vilken utförseltillstånd beviljats (kategorinummer samt typ av produkter) 2,3,4,5 22,23,25,35,37 Kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m., övningsammunition m.m., ammunition, robotar, raketer, torpeder, bomber, m.m., övningsmateriel, 3,7,8 22,23,24,35 Ammunition, krut och Kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m., övningsammunition m.m., Kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m., övningsammunition m.m. 3,5,7 23,24,25,35 m.m., spanings- och Fordon utformade för militärt bruk 2,3,7 21,22,23,33,35 kanoner, pansarvärnsvapen, delar ammunition, krut och m.m., övningsammunition m.m., elektronisk utrustning för militärt Delar till finkalibriga eldrörsvapen, 23, 30, 35 Övningsammunition m.m., fordon utformade för militärt bruk m.m., Huvudkategori inom vilken utförseltillstånd beviljats (kategorinummer samt typ av produkter) 21,22,23,24,26,37 kanoner, pansarvärnsvapen delar m.m., övningsammunition m.m., m.m., skyddsmateriel m.m., 22,23,35 Ammunition, krut och Kanoner, pansarvärnsvapen delar m.m., övningsammunition m.m., 21,22,23 kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m., övningsammunition m.m. 21,22,25,26,28 kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m., spanings- och skyddsmateriel m.m., fartyg för 2,3,5 21,22,23,25,29,30,35 kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m., övningsammunition m.m., m.m., flygplan utformade för militärt bruk m.m., fordon utformade för militärt bruk m.m., Huvudkategori inom vilken utförseltillstånd beviljats (kategorinummer samt typ av produkter) 3,4,7 21,23,24,25,26,28,29,30, 35,36,37 Ammunition, robotar, Finkalibriga eldrörsvapen, delar raketer, torpeder, bomber, m.m., övningsammunition m.m., m.m., spanings- och skyddsmateriel m.m., fartyg för bevakning m.m., flygplan utformade för militärt bruk m.m., fordon utformade för militärt bruk m.m., övningsmateriel, 21,22,25 kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m., spanings- och Ammunition, krut och Kanoner, pansarvärnsvapen, delar Finkalibriga eldrörsvapen, delar m.m., övningsammunition m.m. 5,7,10 22,23,25,30,33,35 Kanoner, pansarvärnsvapen, delar krut och sprängämnen, m.m., övningsammunition m.m., m.m., fordon utformade för militärt bruk m.m., elektronisk utrustning för militärt bruk, övningsmateriel 22,24,25,26,28,35 Ammunition, robotar, Kanoner, pansarvärnsvapen, delar raketer, torpeder, bomber m.m., övningsraketer, röjningsutrustning m.m., spanings- och mätutrustningar m.m., skyddsmateriel m.m., fartyg för bevakning m.m., övningsmateriel Huvudkategori inom vilken utförseltillstånd beviljats (kategorinummer samt typ av produkter) 23,25,26,30 Ammunition, krut och m.m., skyddsmateriel m.m., fordon utformade för militärt bruk m.m. 23,24,25,30,33 Krut och sprängämnen, m.m., spanings- och mätutrustningar m.m., fordon utformade för militärt bruk m.m., elektronisk utrustning för militärt 21,23,29 Finkalibriga eldrörsvapen, delar m.m., övningsammunition m.m., flygplan utformade för militärt Kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m., övningsammunition m.m. Finkalibriga eldrörsvapen, delar m.m., flygplan utformade för 3,6,7,10 23,24,25,30,35,36,37 till tårgasprodukter), krut m.m., spanings- och mätutrustning m.m., fordon utformade för militärt bruk m.m., övningsmateriel, 22,23,29 Kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m., övningsammunition m.m., flygplan utformade för militärt Utförselstatistiken från grundar sig på exportföretagens lagstadgade redovisning av det fakturerade värdet av levererad materiel. Som framgår av tabell 3 nedan minskade den svenska exporten av krigsmateriel från till , en minskning i förhållande till 2000 räknat i löpande priser. Värdet av utförseln av krigsmateriel för strid (KS) minskade mer än värdet av utförseln för övrig krigsmateriel (ÖK): , jämfört . Krigsmaterielexportens andel av den totala varuexporten minskade också, från till . Värdet av svensk krigsmaterielexport i löpande priser -17,3 -14,3 Förändringar från till ett annat i den statistik som redovisas ovan ger i sig inte underlag för en mer långsiktig bedömning av utvecklings- tendenser. En enstaka större leverans kan medföra kraftiga utslag i statistiken. Utvecklingen på exportmarknaderna har präglats av det slut, vilket medfört att många försvarsmakter skurit ned sina försvarsmaterielanslag. Exportmarknadens tillbakagång har också haft effekt på svensk krigsmaterielexport. Figur 2 visar värdet av den svenska krigsmaterielexporten år 1997- 2001 fördelat på de två kategorierna krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK). Värdet av svensk krigsmaterielexport i år 1997-2001 fördelat på kategorierna krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK) Den svenska krigsmaterielexporten redovisas även i den allmänna utrikeshandelsstatistiken, som grundas på tullmyndigheternas uppgifter till (). I SCB:s statistik ingår bl.a. vissa civila produkter som inte omfattas av lagen om krigsmateriel. Dessa siffror är således inte jämförbara med ISP:s statistik och redovisas inte i denna skrivelse. En närmare beskrivning av handelsstatistikens indelning lämnades i skr 1996/97:138. 20.4Fördelning av exporten på materielslag Tabell 4 visar en uppdelning av krigsmaterielexporten på huvudområden i krigsmaterielförteckningen. Denna indelning ger en viss uppfattning om krigsmaterielexportens struktur, vad avser materielkategorier. Liksom för övriga typer av exportstatistik avråds från alltför långtgående slutsatser vad beträffar trender i exporten eftersom den totalt sett är så pass liten att den inte rymmer ett jämt flöde av materiel i alla kategorier som produceras i , utan snarare uppvisar en slumpmässig tyngdpunkt som förskjuts över tiden beroende på vilka exportkontrakt som industrin erhållit. För den här redovisade kan konstateras att finkalibriga militära eldhandvapen (KS1), den viktigaste delen av begreppet "lätta vapen", spelar en mycket marginell roll i den svenska exporten. Detta är av viss betydelse att kunna konstatera i ljuset av aktiva agerande i arbetet inför och under om illegal handel med lätta vapen som ägde rum . De finkalibriga eldrörsvapen som ingår i ÖK21 är jakt- och sportskyttevapen, vars utförsel från också kontrolleras i syfte att undvika att större partier sådana vapen används för militära ändamål. Tabell 4 Bilaga 1 Värdet av svensk krigsmaterielexport i år 2000-2001 fördelat på krigsmaterielförteckningens huvudkategorier Krigsmateriel för strid (KS) Robotar, raketer, torpeder, bomber 0,8* * Exporten av KS6 avser komponenter till tårgasprodukter till länder i Övrig krigsmateriel (ÖK) Finkalibriga eldrörsvapen, delar m.m Kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m. Övningsraketer, röjningsutrustning m.m. Spanings- och mätutrustningar m.m Fartyg för bevakning m.m. Flygplan utformade för militärt bruk m.m. Fordon utformade för militärt bruk m.m. Elektronisk utrustning för militärt bruk Fotografisk och elektrooptisk utrustning 55 länder leveranser av svensk krigsmateriel med 2000 och 1999. delningen av exporten, som framgår av tabellerna 5a och 5b, uppvisar det normala mönstret som är att den största delen av svensk krigsmaterielexport går till , övriga , , totala utförseln till dessa destinationer. och var andelen . Krigsmaterielexportens fördelning på regioner i KRIGSMATERIELEXPORTENS VÄRDE I MKR Totalbeloppen kan i vissa fall skilja sig från summan av ÖK- och KS-beloppen vilket beror på att alla siffror har avrundats till en decimal. Regionindelningen har ändrats för att överensstämma med den regionindelning man valt att tillämpa inom för vapenexport för att göra det lättare att jämföra medlemsstaternas statistik. Inom de respektive regionerna har exporterat krigsmateriel till följande länder: EU (, , , inkl. , , , , , , , , , ) (, ) Övriga (, , , , , , , , , , , , , , ) (, , , ) (, , , , ) (, ) (, ) och () (, , , ) Nordostasien ( , Republiken ) () söder om (, , ) Krigsmaterielexportens fördelning på regioner i procent av värdet år Bilaga 1 Angående årets regionindelning, se närmast ovanstående asterisk. I det följande redovisas krigsmaterielexporten fördelad på mottagarländer. I tabell 6 har alla länder medtagits till vilka utförseln av krigsmateriel översteg under något av . Största enskilda mottagarland för svensk krigsmateriel var (), följt av () och (), samt därefter () och (). Dessa fem destinationer svarar för sammanlagt av den totala svenska krigs- materielexporten. 2001/02:114 Bilaga 1 Exporten av krigsmateriel i år 1999-2001 fördelad på länder Totalbeloppen kan i vissa fall skilja sig från summan av ÖK- och KS-beloppen vilket beror på att alla siffror har avrundats till en decimal. Krigsmaterielexport understigande betecknas i tabell 6 med . I tabell 7 kompletteras den landvisa exportredovisningen i tabell 6, som endast anger om den exporterade materielen är övrig krigsmateriel (ÖK) eller krigsmateriel för strid (KS), med uppgifter om vilka materieltyper som varit aktuella för respektive destination. Liksom i tabell 2 har krigsmaterielförteckningens huvudkategorier använts som indelning. För närmare information om innehållet i respektive kategori hänvisas till bilaga 1 i förordningen (1992:1303) om krigsmateriel. Precis som i tabell 2 har de huvudsakliga produkttyperna inom de respektive materiel- kategorierna listats. Detta innebär att en eller flera av produkterna eller 5Andorra, (), , , , , och 7Andorra, , , , , , , , , , , och 8Island, , och 9Argentina, , , , , , , Republiken 2001/02:114 Bilaga 1 delkomponenter till dessa inom en materielkategori har exporterats. Det betyder dock inte att samtliga produkter inom materielkategorin har exporterats. Exporten av krigsmateriel i fördelad på länder och krigsmaterielförteckningen huvudkategorier De huvudsakliga produkttyperna som ingår i respektive materielkategori redovisas, vilket dock inte innebär att samtliga produkter har exporterats. I förtydligande syfte har redovisningen i huvudkategorier för en handfull länder ersatts av en mer detaljerad information om vilken typ av materiel som exporterats. Huvudkategori från vilken utgått leveranser (kategorinummer samt typ av produkter) 2,3,4,5,7 21,22,23,24,25,29,30,33,35,37 Kanoner, pansarvärnsvapen, Finkalibriga eldrörsvapen, kanoner, ammunition, robotar, raketer, pansarvärnsvapen, delar m.m., torpeder, bomber, eldledningsutrustning, krut och övningsraketer, röjningsutrustning, m.m., spanings- och mätutrustningar m.m, flygplan utformade för militärt bruk m.m., fordon utformade för militärt bruk m.m., elektronisk utrustning för militärt bruk, Kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m., övningsammunition m.m. 2,3,5,7 22,23,24,25,28,36,37 Kanoner, pansarvärnsvapen, Kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m., övningsammunition m.m., eldledningsutrustning, krut och m.m., spanings- och mätutrustningar m.m., fartyg för bevakning m.m., 22,25,37 Pansarvärnsvapen, delar till 21,22,23,24,25 Finkalibriga eldrörsvapen, kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m., m.m., spanings- och mätutrustningar 10 De olika kategorierna inom KS och ÖK kan ha samma benämning. generella och avser typ av materielsystem. Inom respektive kategori gäller följande: KS: Krigsmateriel för strid är materiel med förstörelsebringande verkan inklusive sikten för sådan materiel samt materiel för eldledning. ÖK: Övrig krigsmateriel är delar och komponenter till krigsmateriel för strid samt materiel som ej har direkt förstörelsebringande verkan i en Huvudkategori från vilken utgått leveranser (kategorinummer samt typ av produkter) 2,3,4,5 22,23,25,35,37 Kanoner, pansarvärnsvapen, Kanoner, pansarvärnsvapen, delar ammunition, robotar, raketer, m.m., övningsammunition m.m., torpeder, bomber, spanings- och mätutrustningar m.m., Kanoner, pansarvärnsvapen, delar 3,5,7,8 22,23,24,25,35 Kanoner, pansarvärnsvapen, delar eldledningsutrustning, krut och m.m., övningsammunition m.m., m.m., spanings- och mätutrustningar Kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m., övningsammunition m.m. 2,3,4,7 22,23,24,25,28,35 Kanoner, pansarvärnsvapen, Kanoner, pansarvärnsvapen, delar, ammunition, robotar, raketer, m.m., övningsammunition m.m., torpeder, bomber, krut och m.m., spanings- och mätutrustningar m.m., fartyg för bevakning m.m., 2,3,7 22,23,25,33,35 Kanoner, pansarvärnsvapen, Kanoner, pansarvärnsvapen, delar ammunition, krut och m.m., övningsammunition m.m., spanings- och mätutrustningar m.m., elektronisk utrustning för militärt Finkalibriga eldrörsvapen, delar m.m., spanings- och mätutrustningar 21,23,25,37 Finkalibriga eldrörsvapen, delar m.m., övningsammunition m.m, spanings- och mätutrustningar m.m., 2,4,5 22,24,25,36 Tändrör, reservdelar till Kontrollutrustning, reservdelar till 23,24,35 Huvudkategori från vilken utgått leveranser (kategorinummer samt typ av produkter) 21,23,30,33 Finkalibriga eldrörsvapen, delar m.m., övningsammunition m.m., fordon utformade för militärt bruk m.m., elektronisk utrustning för 21,22,23,24,26,29,35,37 Ammunition, krut och Finkalibriga eldrörsvapen, kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m., övningsammunition, övningsraketer, skyddsmateriel m.m., flygplan utformade för militärt bruk m.m., 22,23,25,35 Ammunition, krut och Kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m., övningsammunition m.m., spanings- och mätutrustningar m.m., Kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m., övningsammunition m.m. 21,22,23,25,26,28 Finkalibriga eldrörsvapen, kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m., övningsammunition m.m., spanings- och mätutrustningar m.m., skyddsmateriel m.m., fartyg för 21,22,23,25,29,30,35 Finkalibriga eldrörsvapen, kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m., övningsammunition m.m., spanings- och mätutrustningar m.m., flygplan utformade för militärt bruk m.m., fordon utformade för militärt bruk Huvudkategori från vilken utgått leveranser (kategorinummer samt typ av produkter) 3,5,7 21,22,23,24,25,26,28,29,30,35,36,37 Finkalibriga eldrörsvapen, kanoner, eldledningsutrustning, krut och pansarvärnsvapen, delar m.m., m.m., spanings- och mätutrustningar m.m., skyddsmateriel m.m., fartyg för bevakning m.m., flygplan utformade för militärt bruk m.m., fordon utformade för militärt bruk m.m., övningsmateriel, 21,22,23,25 Finkalibriga eldrörsvapen, kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m., övningsammunition m.m., spanings- Spanings- och mätutrustningar m.m. Reservdelar till radarutrustning och 22,23,36 Kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m., övningsammunition m.m., Spanings- och mätutrustningar m.m. utrustning för militärt bruk 3,7,10 21,22,23,24,25,30,33,35,37 Ammunition, krut och Finkalibriga eldrörsvapen, kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m., m.m., spanings- och mätutrustningar m.m., fordon utformade för militärt bruk m.m., elektronisk utrustning för militärt bruk, övningsmateriel, Huvudkategori från vilken utgått leveranser (kategorinummer samt typ av produkter) 3,4,8 21,22,24,25,26,28,35 Ammunition, robotar, raketer, Finkalibriga eldrörsvapen, kanoner, torpeder, bomber, krigsfartyg pansarvärnsvapen, delar m.m., övningsraketer, röjningsutrustning, delar m.m., spanings- och skyddsmateriel m.m., fartyg för bevakning m.m., övningsmateriel 23,25,26,30,37 Ammunition, krut och Övningsammunition m.m., spanings- och mätutrustningar m.m., skyddsmateriel m.m., fordon utformade för militärt bruk m.m., 3,7,10 21,23,24,25,29,30,33,36 Ammunition, krut och Finkalibriga eldrörsvapen, delar m.m., övningsammunition m.m., m.m., spanings- och mätutrustningar m.m., flygplan utformade för militärt bruk m.m., fordon utformade för militärt bruk m.m., elektronisk utrustning för militärt bruk, 22,23,25 Kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m., övningsammunition m.m., spanings- och mätutrustningar m.m. Ammunition, krut och Övningsammunition m.m., flygplan utformade för militärt bruk m.m. Spanings- och mätutrustningar m.m., 3,6,7 22,23,24,25,28,29,30,33,34,35,36,37 Kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m., övningsammunition m.m., tårgasprodukter), krut och m.m., spanings- och mätutrustningar m.m., fartyg för bevakning m.m., flygplan utformade för militärt bruk m.m., fordon utformade för militärt bruk m.m., elektronisk utrustning för militärt bruk, fotografisk och Huvudkategori från vilken utgått leveranser (kategorinummer samt typ av produkter) 24,25,35 Delar till luftvärns- och Reservdelar till luftvärns- och 22,23,24,29,35 Ammunition, krut och Kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m., övningsammunition m.m., m.m., flygplan utformade för militärt bruk m.m., övningsmateriel 20.6Upplåtelse av tillverkningsrätt, samarbete m.m. har fem tillstånd lämnats för upplåtelse av tillverkningsrätt utom riket. Tillstånden har avsett , , , och . Sexton samarbetsavtal har granskats och godkänts avseende gemensam utveckling eller produktion med industrier i följande länder: , (två tillstånd), , (två tillstånd) , (två tillstånd), , (två tillstånd), (tre tillstånd) och . Prövningen av ärenden rörande upplåtelse av tillverkningsrätt och samarbete med utländsk part sker, oavsett materieltyp, med de strängare kriterier som gäller för export av krigsmateriel för strid, eftersom sådant samarbete i regel medför en mer långsiktig bindning än regelrätt export. Sådana avtals omfattning, deras utsträckning i tiden, reexportklausuler m.m. granskas därvid i detalj. Regeringen har med stöd av lagen (1992:1300) om krigsmateriel föreskrivit en skyldighet att, för den som har upplåtit tillverkningsrätt avseende krigsmateriel till någon i utlandet eller som ingått avtal om samarbete med någon i utlandet, redovisa huruvida avtalen är i kraft, om tillverkning eller annat samarbete enligt sådant avtal alltjämt förekommer samt hur samarbetet bedrivs. gäller att 10 företag har redovisat sammanlagt 80 gällande samarbetsavtal i 22 länder och att 11 företag har redovisat sammanlagt 95 gällande licensavtal i 24 länder. Militärt inriktad utbildning av utländsk medborgare får enligt krigsmateriellagen inte bedrivas inom eller utom landet utan tillstånd av . har inget sådant tillstånd lämnats. Förbudet gäller inte utbildning som är knuten till försäljningen av krigsmateriel för vilken utförseltillstånd erhållits. 20.8Redovisning av ägande i utländska rättssubjekt Enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel skall företag som har tillstånd att tillverka eller tillhandahålla krigsmateriel redovisa uppgifter om ägande i utländska rättssubjekt som bedriver utveckling, tillverkning, marknadsföring eller försäljning av krigsmateriel. gäller att 12 företag har redovisat ägande i 45 utländska rättssubjekt i 20 länder. Omkring 120 företag har tillstånd att tillverka krigsmateriel, varav 45 exporterade sådan materiel . De största exportföretagen av krigsmateriel var i nämnd ordning , , , och . Det största företaget, , hade 2001 en utförsel som översteg men var . De fyra övriga företagen svarade vardera för en utförsel överstigande men understigande . Härutöver exporterade tre företag för mer än , nämligen N. , och . De två företagen, och exporterade för . Följande femton företag exporterade för ; , , , , , , , , /Aerospace, , , , , och . Följande företag exporterade för mellan 1 miljon och : , , Transport, , , , , , CNC-Process i , , och . Ett antal företag exporterade för som gick; & Innovation, AB (B4M), , Optronik, , , , , och . 20.10Utvecklingen av de krigsmaterielproducerande företagens sysselsättning, ägarförhållanden m.m. 14 av de största krigsmaterielproducerande företagen i tillhör intresseorganisationen (), vilken grundades . Medlemsföretagen svarar för den allt övervägande delen av utförseln av försvarsmateriel. FIF definierar utförsel av försvarsmateriel som medlemsföretagens fakturerade leveranser till utlandet av "krigsmateriel jämte civila produkter till militära kunder", dvs. en definition som är vidare än definitionen av krigsmateriel. Enligt de senast tillgängliga statistiken från FIF sysselsatte medlems- företagen 26 400 personer inom sina försvarsmateriel- avdelningar. Detta antal har därefter sjunkit till 22 1990 och 14 1997. sysselsatte företagen 15 080 personer inom sina försvarsmaterielavdelningar. Det skall noteras att hänsyn emellertid inte tas till sysselsättningen inom den svenska försvarsindustrin vid bedömning av export av krigsmateriel. Detta framgår av kriterierna i de svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport som återges i bilaga 3. Företagens export av försvarsmateriel enligt FIF:s definition uppgick till , , 4 434 , och till 5 715 I förhållande ökade exporten av Företagens försäljning till det svenska försvaret minskade från 15 800 miljoner kronor till eller . Rationaliseringstakten inom försvarsindustrin i har under senare år tilltagit. Man har dock ännu inte nått den nivå på sammanslagningar som förekommit i branschen i och det återstår att se hur långt europeisk industri väljer att gå. omstruktureringsåtgärder och dess nuvarande ägandeförhållanden speglar den ökade internationaliseringen. Ägarförhållandena för de största svenska försvarsindustriföretagen ser i dag ut på följande sätt. ägs till av det brittiska företaget plc. , inriktat på forskning och utveckling av vapensystem och ammunition, ägs till av den amerikanska försvarskoncernen och den svenska ubåts- och ytfartygstillverkaren ägs till av tyska Deutsche Werft , vilket rymmer affärsområdena & Electronics, Aerospace, , Technical ägs till av det brittiska och till av Investor (Investors röstandel uppgår till ) resterande ägs av ett antal svenska och utländska investerare. utlandsförsäljningen av Gripen. ägs till av och till av brittiska . Vad gäller de explosivämnes- och ammunitionstillverkande företagen och , ägs det förra till av det norska företaget . och det senare till av och till av det finska Oyj. , som utvecklar och tillverkar censorer och informationsnät, ägs till av telefonaktiebolaget och , slutligen, ägs till av AB . 21Bilaga 2: Exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden Det är inte möjligt att för produkter med dubbla användningsområden lämna en fullständig redovisning av exporten liknande den som kan lämnas beträffande krigsmateriel, eftersom kontrollen av produkter med dubbla användningsområden bygger på friast möjliga handel och kontroll endast i vissa fall. Det som kan redovisas är antalet licensärenden för olika kontrollområden. I tabell 1 redovisas antalet inkomna utförsel- ärenden till ISP rörande produkter med dubbla användningsområden och hur dessa fördelas på de multilaterala exportkontrollarrangemangen (för ytterligare information om arrangemangen, se kap 16). Tabell 1 Antal inkomna utförselärenden rörande produkter med dubbla användningsområden ' Group (Part 2) För ofta förekommande export av produkter för civil slutanvändning kan ett globalt tillstånd beviljas. I tillståndet anges för vilket/vilka länder tillståndet gäller. Ett generellt gemenskapstillstånd infördes genom den nya rådsförordningen (se kap 17). Detta tillstånd gäller för de flesta produkter som är fria från kontroll inom EU till tio länder utanför unionen. Det nya gemenskapstillståndet är ytterligare ett led för att tydliggöra den samstämmighet som råder mellan medlemsstaterna beträffande export till dessa länder. gällde fem nationella generella tillstånd (TFS 2000:24) som avsåg kryptering, reparation, demonstration samt kemiska blandningar. För övriga situationer vad gäller export av produkter med dubbla användningsområden ges individuella tillstånd. Tabell 2 redovisar antalet förhandsförfrågningar som inkom till ISP under år 1999-2001 rörande export av produkter med dubbla användningsområden samt antal utfärdade denials och "catch-all"- ärenden (se kap 16 och 17). Tabell 2 Antal inkomna förhandsförfrågningar, utfärdade denials samt "catch-all"-ärenden år 1999-2001 Antal "catch-all"-ärenden 22Bilaga 3: Svenska riktlinjer för krigsmaterielexport och annan utlandssamverkan Tillstånd till utförsel av krigsmateriel, eller till annan samverkan med någon i utlandet avseende krigsmateriel, bör medges endast om sådan utförsel eller samverkan 1.bedöms erforderlig för att tillgodose det svenska försvarets behov av materiel eller kunnande eller i övrigt är säkerhetspolitiskt önskvärd, samt