prop · GP03142 · 2002-04-02 00:00:00 — Ansökningsinbjudan: underlag varigenom den upphandlande enheten inbjuder leverantörer att ansöka om att få lämna anbud vid urvals- upphandling. Öppen upphandling: upphandling där alla leverantörer får lämna anbud. Selektiv upphandling: upphandling där en upphandlande enhet inbjuder vissa leverantörer att lämna anbud. Förhandlad upphandling: upphandling där en upphandlande enhet inbjuder vissa leverantörer att lämna anbud och tar upp förhandling med en eller flera av dem. Förenklad upphandling: upphandling där alla leverantörer har rätt att delta, deltagande leverantörer skall lämna anbud och den upphandlande enheten får förhandla med en eller flera anbudsgivare. ling där alla leverantörer har rätt ling där alla leverantörer har rätt att ansöka om att få lämna anbud att ansöka om att få lämna anbud enheten får förhandla med en eller Direktupphandling: upphandling utan krav på anbud. Om förfrågningsunderlaget innehåller en teknisk beskrivning av föremålet för upphandlingen skall beskrivningen göras med hänvisning till 1.svensk standard som överensstämmer med europeisk standard, 2.ett sådant europeiskt tekniskt godkännande av en produkts lämplighet som gjorts av ett organ som godtagits av EES-länderna, eller 1.en teknisk specifikation som utformats enligt ett förfarande som godtagits av EES-länderna och som publicerats i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den upphandlande enheten får hänvisa till kriterier för miljö- märken om kriterierna för märket har utarbetats på grundval av vetenskaplig information Första stycket gäller inte, om det i någon annan författning finns avvikande bestämmelser och dessa överensstämmer med gemenskapsrätten. En upphandlande enhet får ställa särskilda villkor för hur uppdraget skall genomföras. Vid upphandling enligt 2-5 kap. skall sådana villkor anges i annonsen om upphandling. Vid upphandling enligt 6 kap. skall villkoren anges i förfrågningsunderlaget om de inte har angetts i annonsen med begäran om anbud eller i ansökningsinbjudan. En anbudsgivare är bunden av sitt anbud även om anbudsgivaren fått upplysningar som avses i 28 §. Vid upphandling enligt 2, 3 eller 5 kap. eller vid förenklad upphandling eller urvalsupphandling enligt 6 kap. skall en upphandlande enhet till den anbudssökande eller anbudsgivare som begär det lämna upplysningar om varför hans ansökan eller anbud förkastats. Upplysningar enligt första stycket skall lämnas från det att begäran kom in. Om beslut om leverantör och anbud fattats skall upplysningarna dock lämnas genast eller så snart det är möjligt från det att begäran kom in. När beslut om leverantör och anbud fattats skall den upphand- lande enheten lämna upplysningar till varje anbudssökande eller an- budsgivare om beslutet och skälen för det. Sådana upplysningar skall lämnas genast eller så snart det är möjligt till den leverantör som begär det. Om en upphandlande enhet vid upphandling enligt 2, 3 eller 5 kap. har beslutat att inte avsluta en annonserad upphandling eller att göra om upphandlingen skall enheten på begäran lämna upplysningar till anbudsgivare eller anbudssökande om skälen för sitt beslut. Enheten skall underrätta officiella publikationer om sitt beslut. En upphandlande enhet skall annonsera sin upphandling om inte annat följer av 16 § andra stycket. En enhet som avslutat en upphandling skall meddela Europeiska gemenskapernas kommission hur upphandlingen har avslutats. Därvid skall enheten ange om den har förkastat ett anbud med stöd av 1 kap. 23 § första stycket eller av 26 § i detta kapitel eller tillämpat bestämmelserna i 15 a §. Enheten skall även ange de uppgifter, 24 Senaste lydelse 1998:1432. vars offentliggörande skulle motverka befogade affärs- och konkurrens- En upphandlande enhet som En upphandlande enhet som bedriver en sådan verksamhet som bedriver en sådan verksamhet som anges i 8 a § första stycket 13 anges i 8 a § första stycket 13 skall, om en anbudssökande eller skall, om en anbudssökande eller anbudsgivare skriftligen begär det, anbudsgivare skriftligen begär det, lysningar om resultatet av upp- lysningar om resultatet av upp- handlingen, skälen till att ansökan handlingen och skälen till att eller anbudet förkastats och om ansökan eller anbudet förkastats. vem som fick upphandlingen och skälet till det. 1 §25 Bestämmelserna i detta kapitel tillämpas på 1.upphandling som avses i 2, 3 och 4 kap. och understiger de tröskelvärden som anges där, 2.upphandling av tjänster som avses i avdelning A i bilagan och understiger det tröskelvärde som anges i 5 kap., 3.upphandling av tjänster som avses i avdelning B i bilagan, oavsett värde, 4.upphandling som avses i 1 kap. 3 § andra stycket, oavsett värde, och 5.upphandling av telefoni, telex, radiotelefoni, personsökning eller satellittjänster som avses i 5 kap. 1 § andra stycket 3, oavsett värde. Vid upphandling som avses i detta kapitel gäller 1 kap. 16 §§. detta kapitel gäller 1 kap. 16 §§ och 18 b §. 1 kap. 27 och 28 §§. Vid upphandling för verksamhet som anges i 4 kap. innefattar termen upphandlande enhet de företag som framgår av 4 kap. 1 § andra stycket. Vid upphandling av tjänster enligt detta kapitel för verksamhet som avses i 4 kap. gäller 4 kap. 4 a §. Upphandling skall göras genom förenklad upphandling eller urvals- användas om upphandlingens värde användas om upphandlingens värde är lågt eller om det finns synnerliga är lågt eller om det finns synnerliga skäl, såsom synnerlig brådska orsakad av omständigheter som inte Senaste lydelse 2000:877. Senaste lydelse 2000:877. Vid förenklad upphandling och urvalsupphandling som angetts innefatta förhandling får försändelserna öppnas och anbuden förtecknas utan en sådan förrättning som avses i första stycket. Anbuden skall öppnas eller, om det finns synnerliga skäl, allteftersom de kommer in. beror på den upphandlande enheten. Enheten skall vid behov fastställa riktlinjer för användning av direktupphandling. En upphandlings värde skall anses vara lågt om det understiger fem prisbasbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. En upphandling får inte delas upp i syfte att detta värde skall underskridas. Den upphandlande enheten skall fastställa riktlinjer för användning av direktupphandling. I annonsen enligt 2 a §, skrivelsen enligt 2 b § eller förfrågningsunderlaget enligt 3 § skall anges 1.hur anbud får lämnas, 2.den dag då anbud senast skall ha kommit in, och 3.den dag till och med vilken anbudet skall vara bindande. En anbudsgivare är bunden av sitt anbud även om anbudsgivaren fått upplysningar som avses i 1 kap. 28 §. Försändelser med anbud skall, efter anbudstidens utgång, öppnas vid en förrättning där minst två av den upphandlande enheten utsedda personer skall delta. Anbuden skall föras upp i en förteckning, som skall bestyrkas av dem som deltar i förrättningen. På begäran av en anbudsgivare skall dessutom en av handelskammare utsedd person närvara. Kostnaderna för detta skall betalas av den som framställt begäran. Vid förenklad upphandling som angetts innefatta förhandling får försändelserna öppnas och anbuden förtecknas utan en sådan förrättning som avses i första stycket. Anbuden skall öppnas eller, om det finns synnerliga skäl, allteftersom de kommer in. 27 Senaste lydelse 2000:877. När ett anbud har antagits skall den upphandlande enheten under- rätta anbudsgivaren om detta möjligt, dock senast före utgången av den tid under vilken anbudet är bindande för anbuds- givaren. Anbudsgivare vars anbud inte har antagits skall möjligt underrättas om detta. I de fall 1 kap. 28 § tillämplig skall den upphandlande enheten, när ett beslut om underrätta anbudsgivarna om detta möjligt. En leverantör som anser att han En leverantör som anser att han lidit eller kan komma att lida lidit eller kan komma att lida framställning till länsrätten ansöka åtgärder enligt nämnda paragraf. En ansökan enligt första stycket får inte prövas efter den tidpunkt ansökan enligt första stycket inte då avtal om upphandlingen slöts. prövas efter den tidpunkt då avtal om upphandlingen slöts. direktupphandling får en ansökan enligt första stycket inte prövas efter den tidpunkt då ett Den får dock prövas 1.till dess att gått från det att a)den upphandlande enheten lämnat upplysningar som avses i 1 kap. 28 § första stycket, eller b)rätten, om den har fattat ett interimistiskt beslut, upphävde det beslutet, och 2.under förutsättning att det inte är fråga om a)upphandling som avses i 1 kap. 3 § andra stycket om regeringen föreskrivit om eller i det enskilda fallet beslutat på sådant sätt som sägs i 6 kap. 17 § att denna förutses och inte heller kan Om den upphandlande enheten har brutit mot 1 kap. 4 § eller någon annan bestämmelse i denna lag och detta har medfört att leverantören lidit eller kan komma att lida skada, skall länsrätten besluta att upphandlingen skall göras om eller att den får avslutas först sedan rättelse gjorts. Om det är fråga om en upphandling som avses i 4 kap., får länsrätten vid vite förbjuda den upphandlande enheten att fortsätta upphand- lingen utan att avhjälpa bristerna. Länsrätten får besluta att upphandlingen inte får avslutas innan något annat har beslutats. Länsrätten får dock låta bli att fatta ett sådant interimistiskt beslut, om den skada eller olägenhet som åtgärden skulle medföra kan bedömas vara större än skadan för leverantören. Om den upphandlande enheten har brutit mot 1 kap. 4 § eller någon annan bestämmelse i denna lag och detta har medfört att leverantören lidit eller kan komma att lida skada, skall rätten besluta att upphandlingen skall göras om eller att den får avslutas först sedan rättelse gjorts. Om det är fråga om en upphandling som avses i 4 kap., får rätten vid vite förbjuda den upphandlande enheten att fortsätta upphand- lingen utan att avhjälpa bristerna. Rätten får besluta att upphandlingen inte får avslutas innan något annat har beslutats. Rätten får dock låta bli att fatta ett sådant interimistiskt beslut, om den skada eller olägenhet som åtgärden skulle medföra kan bedömas vara större än skadan för leverantören. En ansökan enligt 1 § skall göras hos den länsrätt i vars domkrets den upphandlande enheten har sitt hemvist. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Talan om skadestånd skall väckas vid allmän domstol från den dag då avtal om upphandlingen slöts. Väcks inte talan , är rätten till skadestånd förlorad. Talan om skadestånd skall väckas vid allmän domstol från den tidpunkt som anges i 1 § andra och tredje styckena. Väcks inte talan , är rätten till skadestånd förlorad. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller för upphandlingar som påbörjats före ikraftträdandet. Prövningstillstånd enligt 7 kap. 4 § andra stycket krävs inte vid överklagande av beslut som fattats före ikraftträdandet. Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2002-03-0104 Närvarande: f.d. regeringsrådet , regeringsrådet , justitierådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), lag om ändring i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av ämnesrådet och rättssakkunniga . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen I 6 kap. 2 § sekretesslagen regleras den s.k. upphandlingssekretessen. Re- förslag innebär att det nuvarande första stycket delas upp på tre olika stycken. Det nya första stycket består av de två första meningarna i det nuvarande första stycket med oförändrad lydelse. I första styckets tredje mening regleras dels ärenden om upphandling, dels ärenden om försäljning av lös egendom för det allmännas räkning. Dessa bestämmelser delas upp på två stycken. I det nya andra stycket regleras försäljning av lös egendom för det all- männas räkning. Denna reglering fick sin nuvarande lydelse genom SFS 1994:694 (prop. 1993/94:188, bet.1993/94:KU 40). Då utvidgades bestämmelsen från att ha omfattat försäljning av lös egendom för det allmännas räkning genom anbud till att också gälla "motsvarande erbjudande inom en kommun eller ett landsting". I propositionen uttalades följande (s. 91): Sekretessen i upphandlingsärenden gäller /alltså/ uppgifter om anbud. Med anbud avses enligt vedertaget juridiskt språkbruk erbjudande om att sluta avtal. Ett erbjudande från en myndighet till en annan myndighet i samma kommun eller landsting att utföra en tjänst utgör inte ett anbud i avtalsrättslig mening. En myndighet är inte ett självständigt rättssubjekt utan den är ett organ för kommunen som i sin tur är ett sådant rättssubjekt. En myndighet inom en kommun eller ett landsting kan således inte träffa ett civilrättsligt bindande avtal med en annan myndighet inom samma kommun. En strikt tolkning efter ordalydelsen när det gäller regeln om absolut sekretess i upphandlingsärenden innebär att erbjudanden från en myndighet till en annan myndighet inom samma kommun inte omfattas av den absoluta handlingssekretessen. Enligt vår mening saknas det anledning att behandla sådana "interna" anbud i ett upphandlingsförfarande på något annat sätt än externa anbud. Frågan huruvida sådana uppgifter kan lämnas ut bör lika lite som när det gäller uppgifter om externa anbud vara beroende av en skadeprövning. Vi föreslår att ett tillägg görs till 6 kap. 2 § första stycket av innebörd att absolut sekretess skall gälla för erbjudanden som lämnas inom en kommun eller ett landsting. I lagrådsremissen har införts en komplettering så att till bestämmelsen fogats också "myndighet". Ändringen har motiverats med att samma synsätt måste gälla för interna anbud inom en myndighet (s. 46). förslaget utformats omfattar det såväl statliga som kommunala Enligt Lagrådets mening torde såvitt gäller statliga myndigheter kanske en vanligare situation vara att "anbud" ges mellan olika myndigheter, dvs. "inom staten" i parallellitet med den situation som reglerats såvitt avser kommuner och landsting. mening bör bestämmelsen kompletteras så att även denna situation I författningskommentaren (s. 78) har påpekats att med myndighet avses även sådana organ som vid tillämpning av reglerna i 2 kap. tryckfrihetsförordningen och sekretesslagen jämställs med myndighet (jfr 1 kap. 8 och 9 §§ sekretesslagen). Med uttalandet torde åsyftas att även dessa organ kommer att omfattas av den föreslagna regleringen. förhållandet att de enligt sekretesslagen är att betrakta som myndigheter torde dock inte påverka t.ex. ett kommunalt bolags möjlighet att sluta ett sedvanligt civilrättsligt avtal med den kommun som har det bestämmande inflytandet i bolaget. Ett sådant avtal lär därför komma att omfattas av absolut sekretess redan av den reglering som gäller för I sammanhanget finner också Lagrådet anledning att påpeka att orden "inom en kommun eller ett landsting" i den gällande lydelsen avses hänföra sig enbart till "motsvarande erbjudande" och inte till "anbud" (se 1993/94:188 s. 90 f.). Detta kan förtydligas genom att orden "som rör" läggs till framför ordet "motsvarande". Lagrådet föreslår att det nya andra stycket inleds enligt följande: "Angår ärendet försäljning av lös egendom för det allmännas räkning, får uppgift som rör anbud eller som rör motsvarande erbjudande inom en kommun, ett landsting eller en myndighet eller mellan statliga myndigheter inte i något fall lämnas till annan än den som har " I det nya tredje stycket regleras upphandling. föreslås en vidgad upplysningsskyldighet i förhållande till anbudssökande och anbudsgivare i en upphandling, vilket har samband med den möjlighet till överprövning av tilldelningsbeslut som föreslås i remissen (1 kap. 28 § ). med denna utvidgning förs de nuvarande bestämmelserna om skyldigheten att lämna upplysningar om varför en ansökan eller ett anbud förkastats samman i en ny bestämmelse, 1 kap. 27 §, och utvidgas till att också gälla utanför det För att möjliggöra denna upplysningsskyldighet ändras reglerna såvitt gäller absolut sekretess, så att denna sekretess i ärenden om upphandling upphör redan när beslut om leverantör och anbud fattats istället för som när avtal har slutits. Även efter dessa tidpunkter gäller dock sekretess för uppgifterna enligt ett rakt skaderekvisit. Enligt 8 kap. 10 § sekretesslagen gäller sekretess i bl.a. upphandlingsärenden av hänsyn till den enskildes ekonomiska förhållanden; även här med ett rakt skaderekvisit. Dessutom krävs det att det av särskild anledning kan antas att den enskilde lider skada. Presumtionen är således för offentlighet både enligt huvudregeln i 6 kap. 2 § och enligt 8 kap.10 §. föreslog att den eventuella konflikten mellan sekretessreglerna och upplysningsskyldigheten skulle regleras på det sätt som är vanligt i detta sammanhang; nämligen att sekretessbestämmelserna skulle kompletteras med bestämmelser om att, utan hinder av sekretessen, uppgifter kunde lämnas till enskild enligt vad som föreskrevs i (jfr 1 kap. 2 § sekretesslagen). Dessa förslag som inte mötte några erinringar bland remissinstanserna har dock inte förts fram i lagrådsremissen. Regeringen har motiverat detta (s. 52 f.) med att uppgifter om vilka omständigheter som legat till grund för tilldelningsbeslutet i regel torde kunna lämnas ut utan att det allmänna eller någon enskild lider skada. En lämplig avvägning mellan förlorande leverantörers rätt att få information om tilldelningsbesluten och den vinnande leverantörens och den upphandlande enhetens intresse av att känsliga uppgifter inte lämnas ut till andra förutsätter enligt regeringens bedömning, att enheten gör en sekretessprövning när den bestämmer innehållet i upplysningarna om till- delningsbeslutet. Endast med en sådan reglering är, enligt regeringen, of- fentliggörandet av uppgifter som rör anbud eller erbjudanden innan avtal sluts förenligt med åtaganden gentemot EU eftersom det i direktiven föreskrivs exempelvis att ett meddelande om avslutad upphandling inte får innehålla uppgifter vars publicering skulle strida mot något allmänt intresse och motverka befogade affärs- eller konkurrensintressen. Regeringen hänvisar till t.ex. artikel 9.3 i Rådets direktiv /36/EEG av om samordning av förfarandet vid offentlig upphandling av varor (varudirektivet). Lagrådet ifrågasätter om den i remissen föreslagna ordningen ändå inte kan leda till att en konflikt mellan upplysningsskyldigheten i och sekretessreglerna uppstår. Det kan inte uteslutas att en motivering till ett beslut kräver att uppgifter om andra anbud redovisas och att dessa uppgifter skulle kunna anses omfattade av sekretess eftersom de kan tänkas komma att påverka kommande anbudsförfaranden. Den föreslagna ordningen kommer också att medföra att anbudsgivare där kommunen har det rättsligt bestämmande inflytandet och anbudsgivare av rent privaträttslig karaktär kan komma att behandlas olika. Som Lagrådet omnämnt ovan skall bolag, stiftelser m.fl. där kommuner och landsting utövar ett rättsligt bestämmande inflytande vid tillämpningen av sekretesslagen jämställas med myndigheter (1 kap. 9 § första stycket sekretesslagen). Detta innebär att i de fall den upphandlande enheten är en kommun och den anbudsgivare som har rätt till upplysningar ett kommunalt bolag är det i den nu aktuella situationen inte reglerna i 6 respektive 8 kap. sekretesslagen som skall tillämpas utan de i 14 kap. 1 § andra meningen. Enligt denna bestämmelse hindrar sekretess inte att uppgift lämnas till en annan myndighet om uppgiftsskyldigheten följer av lag eller förordning. Gentemot det kommunala bolaget skall således inte någon sekretess komma att gälla. Regeringen har påpekat att en mindre omfattande sekretessreglering än den föreslagna kan vara svårförenlig med EG-direktiven. bör framhållas att ett gynnande i detta hänseende av anbudsgivare där det allmänna utövar ett bestämmande inflytande knappast låter sig förena med den EG-rättsliga regleringen på upphandlingsområdet. Lagrådet är därför närmast av uppfattningen att Upphandlings- kommitténs förslag i denna del bör följas. Under alla förhållanden bör den ändring som Lagrådet föreslagit i andra stycket göras också i detta stycke. Förslaget till lag om ändring i lagen om offentlig upphandling 1 kap. 12 § I paragrafen, som innehåller bestämmelser om hur tekniska beskrivningar skall göras i förfrågningsunderlaget, föreslås ett nytt andra stycke av innebörd att den upphandlande enheten får hänvisa till kriterier för miljömärken, om kriterierna för märket har utarbetats på grundval av vetenskaplig information. Enligt författningskommentaren innebär bestämmelsen att det är möjligt att ställa krav på att de produkter m.m. som upphandlas skall uppfylla kriterier för miljömärkning som har utarbetats på grundval av vetenskaplig information. Bestämmelsen fastställer enligt kommentaren tolkningsmeddelande angående miljökrav vid offentlig upphandling. I allmänmotiveringen sägs att förslaget inte innebär någon ändring av gällande rätt, utan är ett förtydligande. Paragrafen reglerar inte i sin nuvarande lydelse vilka tekniska krav som en upphandlande enhet får ställa. Vad som föreskrivs är hur tekniska krav bestämda med stöd av andra regler får uttryckas i förfrågningsunderlaget genom hänvisning till tekniska standarder o.d. På motsvarande sätt föreskriver inte heller det föreslagna nya stycket enligt sin lydelse vilka miljökrav som får ställas. Vad som gäller i det hänseendet får utläsas av andra bestämmelser. Under föredragningen har hänvisats till 1 kap. 4 och 22 §§, som det har påpekats att kraven kan variera mellan olika faser av upphandlingsförfarandet. Det föreslagna andra stycket föreskriver endast hur uppställda miljökrav skall få uttryckas genom hänvisning till kriterier för miljömärken. Därvid skall endast vissa kriterier få komma i fråga. Vilka dessa är blir inte lätt att avgöra, eftersom begränsningen grundar sig på det oklara begreppet vetenskaplig information. Genom förslaget uppnås således inte det angivna syftet, nämligen att reglera möjligheten att ställa upp miljökrav i ett upphandlingsförfarande. Eftersom ingen saklig ändring av gällande rätt avses, torde den föreslagna bestämmelsen kunna undvaras. Bestämmelsen grundar sig för övrigt inte på något remissbehandlat lagförslag. Lagrådet anser sig inte kunna tillstyrka förslaget. Om bestämmelsen trots Lagrådets synpunkter införs, bör en hänvisning till den tas in i 6 kap. 1 § andra stycket. 1 kap. 18 b § I denna nya paragraf under nya rubriken kontraktsvillkor föreslås en regel som anger att upphandlande enhet får ställa särskilda villkor för hur uppdraget skall genomföras. I anslutning härtill föreskrivs att sådana villkor skall anges i annonsen om upphandling vid upphandling enligt 2 5 kap. och i förfrågningsunderlaget vid upphandling enligt 6 kap. för fall då villkoren inte angetts i annonsen med begäran om anbud eller i ansökningsinbjudan. Enligt författningskommentaren innebär den föreslagna regleringen bl.a. följande. Den medför inte någon ändring av gällande rätt utan utgör i stället ett förtydligande av att det är möjligt att ställa särskilda villkor för hur det uppdrag som upphandlingskontraktet avser skall utföras. Benämningen särskilda kontraktsvillkor beror på att det är fråga om villkor som inte ligger till grund för utvärderingen av anbud. Sådana villkor tillkommer utöver utvärderingskriterierna för val av leverantör och utgör en förpliktelse som den som tilldelas kontraktet måste acceptera. Anbud där ett på vederbörligt sätt angivet villkor inte accepteras av anbudsgivaren skall på den grunden inte antas. Vad gäller bakgrunden till förslaget framgår av lagrådsremissen i huvudsak följande. Frågan om vilka möjligheter det finns att uppställa särskilda kontraktsvillkor har aktualiserats i anslutning till ett tolkningsmeddelande av om sociala hänsyn i offentlig upphandling. Av meddelandet kan utläsas bl.a. att sociala mål kan främjas genom användning av kontraktsvillkor avseende utförandet av upphandlingskontrakt, förutsatt att detta sker i överensstämmelse med gemenskapsrätten.