prop · GP03129 · 2002-03-19 00:00:00 — I det fortsatta arbetet måste också skillnaderna mellan kvinnor och män och jämställdhetspolitikens mål särskilt uppmärksammas. Skillnaderna i för- utsättningar och lika villkor mellan människor födda i eller utomlands, inom vilka områden de än finns, måste tas på största allvar och beaktas i det fortsatta genomförandet av integrationspolitiken. Regeringens bedömning: Även i fortsättningen bör integrationspoli- tiken inriktas på att skapa förutsättningar för egen försörjning och del- aktighet, värna grundläggande demokratiska värden och verka för kvinnors och mäns lika rättigheter. Regeringen avser att utveckla och förbättra genomförandet av integrationspolitiken inom olika områden. och ungdomar med utländsk bakgrund och jämställdhet mellan kvinnor och män kommer att uppmärksammas mer. Regeringen genomför, som framgår av denna skrivelse, en mängd insatser inom olika samhällssektorer och avser att vidta ytterligare åtgärder för att de skillnader i möjligheter och villkor som finns i samhället mellan personer med utländsk respektive svensk bakgrund Arbetet med att få fullt genomslag för de integrationspolitiska målen är en lång process och är för att värdera integrationspolitikens framgång. både av faktorer på individnivå och av faktorer på samhällsnivå. På samhällsnivån är det som sker på arbetsmarknaden och inom ut- bildningsområdet av stor betydelse. En av de viktigaste orsakerna till människors marginalisering och utanförskap är bristande möjligheter till egenförsörjning och därmed delaktighet och medansvar i samhället. Många problem för dem som invandrat hänger samman med avsaknaden av ett arbete och en roll i det nya samhället. En fortsatt angelägen uppgift för regeringen är därför att genom olika åtgärder medverka till att fler personer med utländsk bakgrund kan försörja sig själva och att forcera de hinder som finns för att människor med utländsk bakgrund skall återfinnas som en naturlig del inom arbetslivets samtliga områden och Den som har invandrat har, som alla andra människor i samhället, För att kunna uppnå en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund krävs både en medvetenhet hos individer om de egna skyldigheterna som den samhälleliga nivån måste skapa goda förutsättningar för integration. Det finns inga skäl till förändringar av den huvudsakliga inriktningen Däremot måste genomförandet av integrations politiken inom olika områden utvecklas och förbättras. pågår och aviseras i denna skrivelse syftar till att åstadkomma en sådan Även i fortsättningen bör integrationspolitiken inriktas på att skapa förutsättningar för egen försörjning och delaktighet, värna grundläggande demokratiska värden och verka för kvinnors och mäns Men det handlar också om en tydligare betoning på att integration är en process som sker både på individuell och samhällelig nivå och att grundläggande värderingar som bygger på mänskliga rättigheter måste gälla för alla i en samhällsgemenskap. på integrationspolitiken måste få genomslag redan vid introduktionen av Introduktionen av nyanlända invandrare skall förbättras Den omfattande kritik som riktats mot introduktionen av nyanlända in- vandrare och svenskundervisningen har haft sitt berättigande. var också en av utgångspunkterna i den integrationspolitiska propositionen där en huvudfråga var att introduktionen skulle förbättras genom större flexibilitet och individualisering. beslutades och inrättades har stora insatser också gjorts för att åstadkomma en förändring. En särskild satsning sker för att stärka invandrares möjligheter till sysselsättning bl.a. genom att ge stöd till insatser som förbättrar och utvecklar system för en mer flexibel och individanpassad introduktion och svenskutbildning. bedriver nu ett omfattande utvecklingsarbete tillsammans med andra berörda myndigheter och ett flertal kommuner. angreppssätt prövas i syfte att individualisera introduktionen med fokus på ökad självförsörjning. Nationella uppföljningar görs av introduktionens resultat där de som invandrat också betygsätter introduktionen. har fått i uppdrag att utveckla en flexiblare svenskundervisning för invandrare och otraditionella metoder för denna undervisning prövas. strukturella åtgärder för att effektivisera introduktionen ses över i en stat- lig utredning om mottagandet och introduktionen för flyktingar. draget ingår att se över hur alla nyanlända invandrare skall kunna få bättre kunskap om och förståelse för det svenska samhällets grundläggande värderingar och om det svenska demokratiska systemet. En angelägen fråga är alla nyinvandrades behov av introduktion och då inte minst barnens behov. skarpa gräns i fråga om introduktionsinsatser som i praktiken finns mellan flyktingar och andra invandrare är relevant. Många som inte är flyktingar har samma behov av stödåtgärder i Bra arbetsmetoder för att stödja nyanlända flyktingar bör kunna användas även för andra invandrare i syfte att underlätta integrationen. Det är vidare angeläget att invandrarnas egna organisationer och andra frivilligorganisationer i ökad utsträckning involveras i introduktions- Regeringen har för avsikt att noga följa utvecklingen av introduktionen och vid behov vidta ytterligare åtgärder som kan behövas från regering- Kompetensen hos invandrare skall tillvaratas på arbetsmarknaden Insatserna inom arbetsmarknadspolitiken måste i högre grad än präglas av integrationsperspektivet. För att uppnå detta måste arbetet för att öka individualiseringen och flexibiliteten i den service och de insatser som erbjuds de arbetssökande på arbetsförmedlingarna gå vidare. sker t.ex. genom att utvecklingen fortsätter för att göra de individuella handlingsplaner, som varje arbetssökande på arbetsförmedlingen skall ha, till ett mer effektivt instrument i sökprocessen efter ett nytt jobb. Ett individualiserat och flexibelt arbetssätt skall etableras redan under introduktionen av nyanlända invandrare. inriktning pågår också. AMS skall rapportera till re- geringen hur man avser att säkerställa att arbetsförmedlingarnas insatser för flyktingar och andra invandrare ges vederbörlig prioritet oavsett konjunkturläge och generell medels- Uppdraget bör bl.a. ses mot bakgrund av den överenskom- melse om samverkan för att förbättra introduktionen som AMS, Integra- tionsverket, , samt träf- Regeringens satsning på kompletterande utbildning för personer med utländsk högskoleexamen kommer att fortsätta . möjligheterna för människor med utländsk utbildning att snabbt komma ut i arbetslivet och få ett arbete i förhållande till sin kompetens avser regeringen att i en kommande proposition ge förslag till system för validering av utländsk yrkeskompetens. Ytterligare insatser för att bättre ta till vara den resurs som invandrare Skr. 2001/02:129 utgör i svenskt arbetsliv är emellertid nödvändiga. grafiska förändringarna riskerar att skapa en situation med utbredd arbetskraftsbrist. Att hålla uppe arbetskraftsutbudet är därför en av regeringens mest prioriterade uppgifter . Hela den arbets- föra befolkningen, oavsett faktorer som kön, etnicitet, ålder, sexuell läggning eller funktionshinder, måste tas tillvara i största möjliga ut- sträckning och på bästa möjliga sätt. Ansträngningarna för att öka arbetskraftsutbudet, bl.a. genom att motverka diskriminering och främja mångfald på arbetsmarknaden måste därför intensifieras. Utbildningsväsendet skall genomsyras av integrationsperspektivet Även inom utbildningspolitiken bör integrationsperspektivet få ökat genomslag. Utbildningsinsatserna bör också präglas av en ökad individualisering och flexibilitet, vilket inte minst gäller undervisningen i svenska. De pågående insatserna för att stärka svenskundervisningen skall fortsätta. En fortsatt satsning görs också på modersmålet i och gymnasiet för att barn och ungdomar skall kunna utveckla sin kulturella identitet och få en lyckad skolgång. Regeringen prioriterar också insatser bl.a. för att utveckla undervisningen i skolor med många olika nationaliteter och inom ramen för storstadspolitiken läggs stor vikt på elevers språkliga utveckling i socialt utsatta områden. Inom vuxenutbildningen görs en särskild satsning på kompletterande teoretisk och praktisk utbildning vid universitet och högskolor för invandrare med utländsk högskoleutbildning. Invandrares utbildningar och studieerfarenheter förvärvade utomlands skall tas tillvara bättre. Regeringen behandlar nu frågan om validering och vägledning och avser att återkomma till . Delaktigheten och inflytandet i samhället skall öka Regeringen har vidtagit en mängd åtgärder för att invandrare skall bli mer delaktiga i samhällsutvecklingen. Genom den generella politiken, bl.a. arbetsmarknadspolitiken, sker insatser för att motverka utanförskap och marginalisering. Genom demokratipropositionen Demokrati för det nya seklet (prop. 2001/02:80) presenteras en långsiktig strategi för att värna och fördjupa den svenska folkstyrelsen. En del i denna strategi är att särskilt främja delaktigheten i den demokratiska processen för personer med utländsk bakgrund. I detta sammanhang är det viktigt att även barns och ungas deltagande och möjlighet till inflytande främjas. Regeringen har också för avsikt att se över hur stödet till organisa- tioner som bildats på etnisk grund på ett bättre sätt än kan bidra till att stärka integrationsprocessen. är det angeläget att organi- sationer som bildats på etnisk grund och som inte bedriver integrations- verksamhet utan annan verksamhet med t.ex. kulturell eller social inrikt- ning har möjlighet att få stöd. Arbetet mot segregationen fortsätter Utvecklingen i de utsatta bostadsområdena framför allt i storstadsregio- nerna har inneburit förbättringar när det gäller den egna försörjningen. De uppföljningar som gjorts visar att sysselsättningen ökar och att social- Fortsättningsvis skall regeringen i ökad ut- sträckning arbeta med att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt. Genom att fokusera på tillväxt, sysselsättning och språkutveckling bedömer regeringen att också arbetet mot segregationen förstärks vilket är viktigt för att nå målen för Arbetsmetoder och samverkansformer som varit framgångsrika i arbetet i storstädernas utsatta bostadsområden bör kunna användas för att bryta segregationen och utveckla verksamheter i andra kommuner med Den kulturella och religiösa mångfalden ökar Inom kulturpolitiken har kraftfulla insatser gjorts för att främja ett kulturliv där alla, oavsett språklig eller kulturell bakgrund, skall vara delaktiga och medansvariga. Centrala kulturinstitutioner har som mål att främja en samhällsutveckling där etnisk, kulturell, språklig och religiös mångfald tas tillvara som en positiv kraft samt att bidra till minskad diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Ytterligare åtgärder kommer att göras för att hela befolkningen skall ges möjlighet att framföra eller uppleva en mångfald av kulturella Regionala konsulenter för mångkultur kommer att etableras i syfte att verka som inspiratörer för utvecklingen. Radio och TV i allmänhetens tjänst skall enligt de nya sändningstillstånden tillhandahålla ett mångsidigt utbud som speglar de olika kulturer som finns i . Företagen skall ta särskild hänsyn till de språkliga behoven hos barn som tillhör språkliga eller etniska minoriteter. Dialogen med trossamfunden kring frågor som rör kvinnor och barns rättigheter skall fördjupas. Folkhälsoarbetet inriktas på att förebygga ojämlikheter i hälsa Folkhälsan är ett exempel på ett område där det integrationspolitiska per- spektivet fått ett stort genomslag. Orsaken är de hälsoskillnader som finns mellan invandrare och människor födda i . för avsikt att lägga fram en proposition om folkhälsan där en ny och tydligare struktur för det samlade folkhälsoarbetet kommer Ojämlikheter i hälsa på grund av etnisk tillhörighet uppmärksammas som en viktig del i arbetet. Effektivare styrning av myndigheter för att öka integrationspolitikens Regeringens styrning av de statliga myndigheterna måste ske med ökad Integrationspolitiken innebär att myndigheternas verksamhet skall utformas med utgångspunkt i samhällets etniska mångfald. 2001/02:129 Myndigheterna har ansvar för att inom sitt område verka för att alla får lika möjligheter oavsett etnisk bakgrund. Det behöver tydliggöras att statliga myndigheter har ett direkt ansvar för detta i sin verksamhet. Vissa strategiska myndigheter för integrationspolitiken bör få detta inskrivet i sina instruktioner. skall driva på utvecklingen och stödja myndigheternas arbete med att införliva de integrationspolitiska målen i den löpande verksamheten. Myndigheternas verksamhet behöver följas upp och utvärderas i effektiva former. För att underlätta arbete och för att tydliggöra myndighetens roll i dessa avseenden kommer instruktion att ses över. Etnisk diskriminering skall motverkas och arbetet mot rasism intensifieras Regeringen har som tidigare redovisats vidtagit en mängd åtgärder för att diskriminerande hinder för personer med utländsk bakgrund skall tas bort. Genom lagen (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet har möjligheterna att förebygga och motverka etnisk diskri- minering på arbetsmarknaden ökat. Lagens syfte är att ingen, vare sig man är född i eller utomlands, skall diskrimineras på grund av sin bakgrund. DO bedriver ett omfattande arbete för att öka kunskapen om etnisk diskriminering i arbetslivet och inom andra samhällsområden. Statligt stöd kommer att ges till ett antal lokala antidiskrimeringsbyråer som drivs av frivilliga krafter. Syftet med denna verksamhet är bl.a. att sprida kunskap om lagstiftningen och synliggöra och uppmärksamma förekomsten av etnisk diskriminering. Antalet anmälningar om etnisk diskriminering i arbetslivet kommer att följas upp och systematiseras för att ge kunskap om var det finns hinder som kan åtgärdas. En förändrad diskrimineringslagstiftning kan komma att få en positiv betydelse för att öka invandrarnas möjligheter att få ar- bete i förhållande till sin kompetens. Det fortsatta arbetet med att genomföra handlingsplanen mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering skall ske med full kraft. Det förebyggande arbetet mot rasism måste stärkas och en översyn av det antirasistiska arbetet skall leda till förslag om hur detta arbete kan ske mer effektivt. Kraftsamling för lika rättigheter och möjligheter för kvinnor och män De jämställdhetspolitiska målen måste införlivas bättre i integrations- processen. Det handlar ytterst om rättvisa och fördelning av ekonomisk och politisk makt. Det är också en fråga om demokrati att värdera kvin- nor och män lika. Jämställdhet skall vara ett prioriterat område vid fördelningen av stöd till organisationer bildade på etnisk grund . Regeringen har presenterat ett särskilt åtgärdsprogram inriktat på in- satser för utsatta flickor i patriarkala familjer. En expertgrupp skall kny- tas till regeringen och få i uppdrag att ge förslag på åtgärder och arbets- metoder som kan skydda och stödja flickor i en utsatt situation. gärderna skall också avse män och pojkar i familjer med patriarkala Skr. 2001/02:129 värderingar. Barns och ungdomars uppväxtvillkor skall uppmärksammas mer Regeringen ser allvarligt på att barn och ungdomar som växer upp i Sve- rige och som har föräldrar som invandrat i många avseenden har sämre förutsättningar i det svenska samhället än andra barn och ungdomar. Även om omfattande insatser har gjorts har dessa inte fått tillräcklig ef- fekt. skall därför i enlighet med sitt regleringsbrev för särskilt följa upp tillståndet för barn och ungdomar med utländsk bakgrund. I samband därmed skall kompetensen hos Barnombuds mannen och tillvaratas. Regeringen har även för avsikt att uppdra åt att inom ramen för detta uppdrag redovisa goda exempel och metoder för att förebygga konflikter mellan individens rätt och familjens patriarkala normer. Regeringens bedömning: Integrationsprocessen skall präglas av alla människors lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter och av ömse- sidig respekt för kulturella olikheter så länge dessa inte strider mot samhällets grundläggande demokratiska värderingar. Regeringen av- ser att senare föreslå att målen för integrationspolitiken änd- ras så att begreppet tolerans tas bort till förmån för begreppet respekt. I integrationsprocessen bör i ökad utsträckning uppmärksamma de frågor som är förenade med den gemensamma värdegrunden. Den ömsesidiga integrationsprocessen kantas av många frågor som måste hanteras och som inte kommit fram tillräckligt i det integrationspolitiska arbetet. Integrationsprocessen är ömsesidig i den bemärkelsen att alla är medansvariga och delaktiga i den och måste bidra med sin del. Integrationsprocessen är ständigt pågående och handlar om den gemensamma uppslutningen kring samhällets grundläggande värderingar och att uppnå en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund. Delaktighet i en samhällsgemenskap uppstår inte med automatik av att man kan försörja sig själv. Många som invandrat till har arbete och försörjer sig själva men känner sig inte delaktiga i samhället. Runt om i världen finns också flera exempel på hur invandrare och et- niska minoriteter lever i separata bostadsområden som också fungerar som miniatyrsamhällen. Människorna i dessa bostadsområden är ofta inte delaktiga i samhället och många kan uppleva ett utanförskap, trots att de kan försörja sig själva. I tycks vi också vara på väg mot en sådan utveckling där många invandrare finns i vissa bostadsområden i de tre storstadskommunerna. I sådana segregerade områden med få kontakter med det svenska samhället kan det lätt bli så att den egna kulturen eller livsstilen blir en trygghet även om den innehåller inslag som strider mot grundläggande demokratiska värden och respekten för mänskliga rättig- Ett samhälle med en stor andel invandrad befolkning innebär att olik- heter måste respekteras. De lagar och sedvänjor som finns i har påverkats av den nya befolkningssammansättningen och kommer att fortsätta utvecklas och förändras. Även om det ännu inte fått generellt genomslag kan vi t.ex. se att många skolor har olika ledighets- dagar för barn beroende på religion, att skolbespisningarna respekterar att vissa rätter inte går att servera vissa barn på grund av religion, att det startas friskolor med utgångspunkt i andra religioner, att besöksrutinerna på sjukhus förändras m.m. Den ömsesidiga integrationen är en långsam process där en anpassning och utveckling måste ske från båda håll. En fråga som ofta uppstår är vilka etniskt och kulturellt betingade be- teenden som kan tolereras. Universiella överenskommelser stater emellan om mänskliga rättigheter är ett rättesnöre som gäller för hela världens befolkning oavsett etnisk och kulturell bakgrund. mot sådana överenskommelser kan därför inte tolereras. att med våld eller tvång styra en annan människas liv. ringar finns inga kompromisser. Med dessa markeringar som gräns finns emellertid ett stort utrymme för olika sätt att leva och tänka. tionsprocessen måste därför handla mer om hur den egna identiteten, den etniska och kulturella bakgrunden, kan bli en del i samhällsgemenskapen. Integrationen kräver respekt för alla människor, den innebär en ömse- Respekt för den gemensamma värdegrunden I de integrationspolitiska målen används både begreppen tolerans och Begreppet tolerans leder tanken till att olikheter skall tolereras, Begreppet kan också leda till uppfattningar som att samhället skall se genom fingrarna när det gäller vissa beteenden, med hänvisning till den kulturella bakgrunden, trots att beteendet kanske bry- ter mot både lagstiftning och respekten för mänskliga rättigheter. greppet respekt leder tanken mer rätt och innebär att olikheter både skall och kan respekteras så länge denna olikhet inte strider mot svensk lag eller kränker de mänskliga rättigheterna. Att använda både begreppen tolerans och respekt är olyckligt eftersom debatten om allas lika rättig- heter, möjligheter och skyldigheter och respekten för olikheter har stor betydelse för inställningen till invandring och samhällets etniska mång- fald och därmed integrationspolitikens genomslag. för avsikt att återkomma till och föreslå att målen för integrationspolitiken ändras så att begreppet tolerans tas bort till förmån för begreppet respekt. framtida inriktning på verksamheten bör i högre grad präglas av insatser som uppmärksammar den gemensamma värde- grunden om allas lika rättigheter samt de krav den ställer både på de som invandrat och de som redan bor i . Det krävs också en ständig och öppen dialog i hela samhället om att alla som bor i skall ha samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter och vad en ömsesidig integration innebär. Alla har ett ansvar för att skapa ett samhälle med den etniska mångfalden som grund. finns många viktiga aktörer som kan ta ett ansvar för att fortsätta att ut- Skr. 2001/02:129 veckla integrationspolitiken. Det gäller såväl enskilda individer som, or- ganisationer, trossamfund och myndigheterna. Regeringen kan senare komma att överväga ytterligare åtgärder i syfte att öka integrationspolitikens genomslag inom olika områden. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2001/02:129 Integrationspolitik för 2000-talet