prop · GQ031 · 2002-10-08 00:00:00 — En generell skattesats om för alla varor och tjänster be- stämdes förutom för vissa undantagna grupper av varor och tjänster som sjukvård, offentlig ut- bildning, finansiella tjänster, m.m. infördes en lägre skattesats om för vissa varor och tjänster. höjdes denna till och infördes en tredje skattesats om . 1996 efter reformen sänktes slutligen de två lägre skattesatserna till dagens nivå om . från det nya systemets införande har dessutom grupperingen av varor och tjänster för de olika skattesatserna för- ändrats. I tabell 5.25 visas mervärdesskattesatsen 1991 samt förändringen av skattesatsen för berörda grupper av varor och tjänster. I tabellen redovisas även den genomsnittliga skattesatsen beräknad för privat konsumtion ex- klusive konsumtion av bostäder (skatt på boende behandlas separat) samt den implicita skatte- satsen för varor och tjänster. Det framgår tydligt hur den genomsnittliga skattesatsen påverkas av de regeländringar som gjorts . Särskilt framträdande är sambandet vid de två stora sänkningarna av skattesatsen på livsmedel 1992 och 1996. Den genomsnittliga skattesatsen sjunker då med 2,5 respektive 1,7 procent- enheter. I övrigt förändras den genomsnittliga skattesatsen med som mest . Förändringarna kan i samtliga fall förklaras av skattesatsjusteringarna för någon grupp av varor eller tjänster. Utöver mervärdesskatten belastar även punkt- skatter konsumtionen av varor och tjänster. Dessa utgörs i huvudsak av energiskatt, alkohol- skatt samt tobaksskatt. En tumregel för perioden 19912002 är att den genomsnittliga mervärdesskattesatsen skall multipliceras med en faktor 1,51,6 för att få det totala skatteuttaget på varor och tjänster. Den genomsnittliga mer- värdesskatten inklusive punktskatter utgör den implicita skattesatsen för varor och tjänster. Tabell 5.25 Mervärdesskattesatser 1991 och 2002 samt förändring av skattesatserna 19922002 Skattesatser i procent av priset exklusive moms Entré teater, konserthus Implicit skatt på varor o tjänster Anm: u = undantag från beskattning. Genomsnittlig skattesats beräknad exklusive bostäder. Enligt 36 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall regeringen under löpande budgetår redovisa prognoser över utfallet av statens inkomster och utgifter samt statens lånebehov. Väsentliga skillnader mellan anvisade medel på statsbudgeten och beräknat utfall skall förklaras. Den första prognosen redovisades ekonomiska vårproposition. I denna proposition redovisas den andra prognosen . I avsnitt 6.1.1 redovisas prognosen för de takbegränsade utgifterna, medan beräkningarna av inkomsterna och statsbudgetens saldo redovisas i kapitel 5 respektive avsnitt 4.4.4. Tabell 6.1 Statsbudgetens utgifter 1Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 2Den av ursprungligt fastställda statsbudgeten, dvs. exklusive beslut till följd av tilläggsbudget ekonomiska vårproposition. I budgetpropositionen beräknades statsbudgetens utgifter till . beslutade därefter att tidigarelägga utbetalningar av arealersättning till 2001, varför statsbudgetens utgifter för fastställdes till . I den aktuella prognosen beräknas utgifterna till . Utgifterna för statsskulds- räntor har reviderats upp med . Förändringen beror bl.a. på ändrade låneplaner, förtida uppköp av nollkupongs- obligationer och på att vissa myndigheter har omvandlat kontoplacering i till statsobligationer. Vidare har en svagare kronkurs bidragit till större valutakursförluster. Den del av förändringen som hänförs till utgifter exklusive statsskuldsräntor förklaras i avsnitt 6.1.1. Utgiftstaket för staten omfattar utgiftsområdena 1 till 25 samt 27. Däremot ingår inte utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Till de takbegränsade utgifterna räknas även utgifterna för Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. I budgeten ingår slutligen posten Minskning av anslagsbehållningar. Skillnaden mellan utgiftstaket för staten och de takbegränsade utgifterna utgörs av budgeterings- marginalen. Utgiftstaket för staten är ett centralt budgetpolitiskt åtagande för regeringen och . Om det finns risk för att utgiftstaket kommer att överskridas skall regeringen, enligt 42 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, vidta sådana åtgärder som den har befogenheter till eller föreslå nödvändiga åtgärder. Det av beslutade utgiftstaket för staten på föreslås höjas med av budgettekniska skäl (se avsnitt 4.1.1). Regeringen följer noggrant utgiftsutveck- lingen genom månatlig uppföljning och regel- bundna prognoser för att kunna vidta nödvändiga åtgärder om utgiftstaket bedöms vara hotat. De takbegränsade utgifterna beräknades i budgetpropositionen till . Budgeteringsmarginalen uppgick därmed till . Till följd av beslut om tidigareläggning av arealersättning ökade budgeteringsmarginalen till . För att undvika ett överskridande av utgiftstaket föreslår regeringen i denna proposition att utbetalningar av arealersättning på ca tidigareläggs till 2002. I den aktuella beräkningen bedöms de takbegränsade utgifterna uppgå till . Det innebär att budgeteringsmarginalen beräknas uppgå till . För att säkerställa att utgiftstaket inte överskrids 2002 har regeringen för avsikt att införa utgifts- begränsningar inom ett antal områden (se avsnitt 4.3). Jämfört med 2001 ökar de takbegränsade utgifterna med , vilket motsvarar en real ökning på . Om hänsyn tas till tekniska förändringar som motiverat justeringar av utgiftstaket, ökar dock de underliggande utgifterna med , vilket motsvarar en real ökning på . I relation till BNP beräknas de takbegränsade utgifterna uppgå till , vilket är lägre än 2001. Tabell 6.2 Takbegränsade utgifter -5,1 1Den av ursprungligt fastställda statsbudgeten, dvs. exklusive beslut till följd av tilläggsbudget ekonomiska vårproposition. 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar på . I tabell 6.4 redovisas anvisade medel på ursprunglig statsbudget, tilläggsbudget till följd av förslag ekonomiska vårproposition, förslag till tilläggsbudget i denna proposition och de prognostiserade utgifterna för respektive utgiftsområde samt Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. För vissa utgiftsområden avviker utgiftsprognoserna kraftigt i förhållande till den av ursprungligt fastställda statsbudgeten. Nedan beskrivs de största skillnaderna jämfört med den ursprungliga statsbudgeten. Diagram 6.1 Utgiftsprognos 2002 jämfört med ursprunglig statsbudget -0,7 8 Invandrare och flyktingar 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och -1,4 16 Utbildning och universitetsforskning -0,7 23 Jord- och skogsbruk, fiske med 25 Allmänna bidrag till kommuner 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen -5,7 -7,0 -5,0 -3,0 -1,0 Utgifterna beräknas bli högre än i statsbudgeten, främst på grund av förbrukning av anslagsbehållningar på äldreanslaget Samarbete och utveckling inom . Ökade kostnader för poströstning och en satsning på information till invandrare medför också högre utgifter för anslaget Allmänna val. Även utgifterna för och beräknas bli högre än i statsbudgeten. Utgifterna för anslaget Kriminalvården beräknas bli högre än i statsbudgeten till följd av det ökade platsbehovet. Kriminalvården har anvisats på tilläggsbudget. Även utgifterna för anslaget beräknas bli högre än i statsbudgeten. Vidare beräknas högre utgifter för anslaget Domstolsväsendet m.m., bl.a. till följd av senareläggning av investeringar . Utgifterna beräknas bli lägre än i statsbudgeten, främst på grund av begränsningar av materielleveranser samt försenade leveranser från såväl som försvarsindustrin. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgifterna beräknas bli högre än i statsbudgeten, främst avseende anslagen Biståndsverksamhet och Samarbete med där anslagsbehållningar beräknas utnyttjas. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Utgifterna beräknas bli högre än i statsbudgeten. Ett ökat antal asylsökande, bl.a. till följd av operativa inträde i , medför högre utgifter för anslagen Mottagande av asylsökande, Kommunersättningar vid flyktingmottagande och Offentligt biträde i utlänningsärenden. Även utgifterna för anslaget Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna beräknas bli högre än i statsbudgeten beroende på vissa eftersläpningar i verksamheten . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Sjukfrånvaron och förtidspensioneringen fortsätter att öka. Sjukpenning och rehabilitering m.m. och Förtidspensioner beräknas därmed bli betydligt högre än i statsbudgeten (se avsnitten 4.1, 4.3, 6.2 och 6.3). Såväl den öppna arbetslösheten som antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program väntas bli högre jämfört med den bedömning som gjordes i budgetpropositionen . Därutöver har ersättningsnivåerna inom arbetslöshetsförsäkringen höjts från . Som en konsekvens av detta beräknas utgifterna för anslagen Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd samt Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader bli högre än i statsbudgeten. Antalet konkurser ökade och utfallen indikerar att den utvecklingen fortsätter även . Utgifterna för Bidrag till lönegarantiersättning bedöms därför bli högre än i statsbudgeten. Utgifterna för anslaget Särskilda insatser för arbetshandikappade beräknas bli lägre än i statsbudgeten, främst till följd av att de genomsnittliga bidragen för anställningar med lönebidrag och skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare minskat. Utgifterna beräknas bli lägre än i statsbudgeten, främst till följd av lägre studerandevolymer inom eftergymnasial utbildning, vuxenutbildning och högskoleutbildning. Prognosen för anslaget Studiemedel m.m. har även justerats ned då effekten av ändrade fribeloppsregler förväntas bli mindre än tidigare beräknat. Utgifterna för anslaget Studiemedelsräntor m.m. beräknas bli lägre än i statsbudgeten till följd av en lägre räntenivå. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Ett flertal universitet och högskolor har inte lyckats fylla sina utbildningsplatser, vilket medför lägre utgifter för grundutbildning. Vidare är prognoserna för anslagen Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. och Statligt stöd för utbildning av vuxna lägre än i statsbudgeten. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar För att undvika ett överskridande av utgiftstaket föreslår regeringen i denna proposition att utbetalningar av arealersättning på ca tidigareläggs till 2002. Som en konsekvens av förslaget beräknas utgifterna för anslaget Arealersättning och djurbidrag m.m. bli väsentligt högre än i statsbudgeten. Även åtgärder för landsbygdens miljö och struktur beräknas bli högre än i statsbudgeten till följd av utnyttjande av anslagssparande. Utgifterna för anslaget Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter beräknas bli lägre än i statsbudgeten eftersom en del av överskottsproduktionen från jordbruket har kunnat säljas till gynnsamma priser på världsmarknaden, vilket minskat utgifterna för offentlig lagring. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och landsting Utgifterna för anslaget Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting blir högre än i statsbudgeten. Enligt definitiva beräkningar ökar omslutningen i utjämningssystemet. Regeringen föreslår i denna proposition en teknisk justering av utgiftstaket till följd av det högre utjämningsbidraget eftersom det motsvaras av en lika stor höjning av utjämningsavgiften. Statsbudgetens saldo påverkas således inte. Utgifterna för anslaget Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting beräknas bli högre än i statsbudgeten till följd av utnyttjande av anslagssparande. Medlen används bl.a. för Kommundelegationens och Bostads- delegationens ärenden. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Utgifterna beräknas bli lägre än i statsbudgeten dels till följd av att EG-budgetens överskott 2001 medför en lägre avgift , dels på grund av en tidigareläggning av januariavgiften 2002 till . I den ursprungliga statsbudgeten var den beräknade förbrukningen av anslagsbehållningar inte fördelad per utgiftsområde, utan redovisades under posten Minskning av anslagsbehållningar. I den aktuella prognosen ingår emellertid förbrukningen av anslagsbehållningar under respektive anslag och utgiftsområde. Statsbudgetens utfall visar att anslags- behållningarna på reservations- och ramanslag uppgick till vid utgången av 2001. kommer anslags- behållningarna att minska i den mån utgifterna överstiger anvisade medel på statsbudgeten eller till följd av beslut om indragningar. Posten Minskning av anslagsbehållningar uppgick till i den ursprungliga statsbudgeten för . Anvisade medel ökade med på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. I förevarande proposition föreslås nu att ytterligare anvisas på tilläggsbudget. Skillnaden mellan totalt anvisade medel och prognos beräknas nu till (exklusive statsskuldsräntor). Beslutade indragningar uppgår till ca medan medgivna överskridanden uppgår till ca . Därmed beräknas anslags- behållningarna uppgå till . Tabell 6.3 Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2002 Ram- och reservationsanslag exklusive statsskuldsräntor Ingående reservation och ramöverföringsbelopp Anvisat tilläggsbudget i VP2002 Förslag till tilläggsbudget i BP2003 Beräknad utgående reservation och Beräknad förändring av anslagsbehållningar Tabell 6.4 Utgifter 2002 Skatt, tull och exekution -0,7 -0,7 -0,2 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -0,2 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp -1,3 Ekonomisk trygghet vid ålderdom -0,1 Ekonomisk trygghet för familjer och barn -0,2 -0,7 -1,4 -0,5 -0,1 -0,7 -0,7 Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande -0,1 -0,2 -0,3 Regional utjämning och utveckling -0,3 -0,3 Allmän miljö- och naturvård -0,3 -0,3 -0,1 -0,1 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar -0,1 -0,6 Allmänna bidrag till kommuner -0,1 Avgiften till Europeiska gemenskapen -5,7 -5,7 -1,2 -3,1 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor -6,3 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten -5,1 Anm: Beloppen är avrundade och summeringen stämmer därför . 1 Anvisat på statsbudget och beslut till följd av förslag till tilläggsbudget ekonomiska vårproposition (VP2002) samt förslag till tilläggsbudget i denna proposition (BP2003). 6.2Utgifternas fördelning på utgiftsområden och 2004 Regeringens förslag: Utgifterna fördelas på utgiftsområden enligt tabell 6.5. Förändring av anslagsbehållningar beräknas enligt tabell 6.5. Den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden enligt tabell 6.5 god- känns som riktlinje för regeringens budgetar- bete. Utgifterna för Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten beräknas enligt tabell 6.5. beslutade att inte längre skall ta ställning till en preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden och inte heller till förslag för utgiftstak för år tre efter förslag i den ekonomiska vårpropositionen. Sådana förslag skall i stället presenteras i budget- propositionen. Som en följd av beslut innehöll ekonomiska vårproposition i stället för förslag till preliminära utgiftsramar för åren 20032005, som information till , en konsekvensberäkning av utgifterna per ut- giftsområde , men där- emot inget förslag om utgiftstak . Regeringens avsikt var att ett sådant förslag skulle lämnas i denna proposition. Av skäl som anges under avsnitt 4.1.1 lämnas det inte något sådant förslag. I detta avsnitt presenteras en reviderad fördel- ning av utgifterna och en reviderad pre- liminär fördelning av utgifterna på utgiftsområ- den . Regeringens förslag till utgiftsramar samt skill- nader i förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposition redovisas i tabell 6.5. Fördelningen på utgiftsområden för skall betraktas som preliminär och är baserad på anta- ganden om den ekonomiska utvecklingen och på nu gällande regelsystem. I bilaga 1 presenteras regeringens budgetförslag för fördelat på utgiftsområden och anslag. Regeringen utgår vid utformningen av bud- getförslaget från att tidigare beslutade utgiftstak ligger fast. Utgiftstaket har dock i denna proposition anpassats till vissa tek- niska förändringar (se avsnitt 4.1.1). En självklar utgångspunkt för förslaget till ut- giftsramar och preliminära utgiftsramar är att beslutade utgiftstak inte skall överskridas. Tabell 6.5 Utgifter 2003 och 2004 Tusental kronor 2003. Miljoner kronor 2004 och differenser mot konsekvensberäkningen ekonomiska vårproposition (VP2002). Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 1 Inklusive Minskning av anslagsbehållningar 6.2.1De takbegränsade utgifternas förändring jämfört med ekonomiska vårproposition Det finns flera faktorer som medverkat till att utgiftsområdesramarna för åren 20032004 har ändrats i jämförelse med beräkningen ekonomiska vårproposition. Utgiftsområdesra- marna har ändrats till följd av föreslagna refor- mer och utgiftsminskningar, ändrade makroeko- nomiska förutsättningar, ändrad pris- och löneomräkning, förändrade volymer inom vissa regelstyrda bidragssystem, förändrade prognos- metoder och förändrade prognoser av myndig- heternas förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskrediter. I tabell 6.6 redo- visas förändringen av de takbegränsade utgif- terna jämfört med beräkningen eko- nomiska vårproposition, uppdelat på dessa faktorer. Tabell 6.6 Förändring av takbegränsade utgifter mellan ekonomiska vårproposition och budgetproposi- tionen Nya utgiftsreformer och utgiftsminskningar Reviderad pris- och löneomräkning (PLO) -26,0 -26,0 -4,7 -1,0 Förändrad prognos för anslagsbehållningar -0,6 -1,3 -23,6 -19,1 Takbegränsade utgifter i budgetpropositionen I avsnitt 4.3 presenteras de förslag till reformer och finansiering som föreslås eller aviseras i denna proposition. Större reformer har genomförts inom ut- giftsområde 13 Arbetsmarknad då tak och golv i arbetslöshetsersättningen höjdes fr.o.m. . Reformerna ökar utgifterna med . Utgiftsläget är ansträngt och utgiftsbegränsande åtgärder krävs för att utgiftstaket skall . prioriteras vård, skola och omsorg samt ut- byggnaden av välfärdssystemen. skall bli möjligt måste utrymmet för statliga konsumtionsökningar begränsas. Ett generellt besparingskrav på läggs på anslag för förvaltnings- och investeringsändamål 2003. Sammantaget beräknas neddragningen minska de takbegränsade utgifterna med ca . Det generella besparingskravet sänker utgifterna permanent. För att säkerställa de utgiftsbegränsande effekterna av åtgärden avser regeringen att i regleringsbreven som huvudprincip halvera anslagskrediterna på berörda anslag. På universitets- och hög- skoleområdet innebär dock besparingen att om- fattningen av den planerade utbyggnaden av högskolans grundutbildning inte genomförs fullt ut. De takbegränsade utgifterna beräknas minska med 2003 och med 2004 i förhållande till beräk- ningen i vårpropositionen, vilket främst beror på förändrade redovisningsprinciper för återbetal- ning av kommunsektorns mervärdesskatt. Ren- sat för denna effekt ökar de takbegränsade ut- gifterna med ca 6 respektive 2003 och 2004 i förhållande till beräkningen i vårpropositionen. Utgifterna påverkas av en ändrad bedömning av den ekonomiska utvecklingen. Anslag som styrs av den makroekonomiska utvecklingen har justerats med hänsyn till nya antaganden om den ekonomiska utvecklingen. Justeringen berör huvudsakligen ett fyrtiotal an- slag för transfereringsändamål. Jämfört med beräkningen i vårpropositionen är de i utgiftshänseende viktigaste förändring- arna nya antaganden om lägre arbetslöshet, ett högre inkomstindex och högre prisbasbelopp. En lägre förväntad arbetslöshet innebär att ut- gifterna för arbetslöshetsersättningen, aktivitets- stödet samt köp av arbetsmarknadsutbildning- arna revideras ned med 0,9 respektive 0,8 miljar- der kronor 2003 och 2004. Prisbasbeloppet påverkar utgifterna på flera stora transfereringsanslag. Jämfört med beräk- ningen i vårpropositionen väntas prisbasbeloppet bli högre 2003 och högre 2004. Det högre prisbasbeloppet leder till att de takbegränsade utgifterna ökar med 2003 och 2004. Högre inkomstindex än vad som antogs i vårpropositionen ökar utgifterna för Ålderspen- sionssystemet vid sidan av statsbudgeten med 1,7 respektive 2003 och 2004. De förändrade makroekonomiska förutsätt- ningarna väntas medföra att de takbegränsade utgifterna blir högre 2003 och högre 2004 jämfört med beräkningen i vårpropositionen. Pris- och löneomräkning av anslag för förvalt- ningsändamål I den inledande fasen av budgetprocessen hante- ras anslag för förvaltnings- och investeringsän- damål i fasta priser. Anslagen räknas sedan om till löpande priser genom att pris- och löneindex knyts till dem. I vårpropositionen gjordes en slutlig pris- och löneomräkning och en preliminär pris- och löneomräkning av berörda anslag. Den slutliga pris- och löneomräkningen baseras bl.a. på löneutvecklingen inom tillverkningsin- dustrin. Vid omräkningen görs ett avdrag för produktivitetsutvecklingen motsvarande den genomsnittliga utvecklingen inom den privata tjänstesektorn . görs en preliminär pris- och löneomräkning av anslagen för förvaltningsändamål, vilken bl.a. baseras på antagen löneutveckling i den konkur- rensutsatta sektorn . Av- drag görs även detta år för en prognostiserad produktivitetsutveckling som följer den privata tjänstesektorn. Den nya preliminära pris- och löneomräk- ningen leder till att anslagen höjs med 0,1 miljar- der kronor 2004 jämfört med beräkningen i vår- propositionen. Utgiftsområdesramarna kan också förändras till följd av nya prognoser för volymer inom vissa regelstyrda anslag. Inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp förväntas utgifterna nu bli högre 2003 och cirka 1,0 miljarder högre 2004 i jämförelse med bedömningen i vårpropositionen. Huvudorsaken är att antalet förtidspensionärer väntas öka i något större omfattning än vad som tidigare antogs. Antalet personer som får ersättning från lönegarantin ökar, vilket innebär att utgifterna stiger med 2003 och 2004 inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad, jämfört med beräkningen i vårpropositionen. Ny befolkningsstatistik visar att antalet födda barn ökar, vilket medför att utgifterna under ut- giftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn bedöms bli 0,4 respektive högre 2003 och 2004 än bedömningen i vårpropositionen. Fler asylsökande medför att bland annat ut- gifterna för asylmottagande inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar har reviderats upp kraftigt. Sammantaget medför ändrade volymer att ut- giftsområdesramarna höjs med ca 2003 och med 2004. Revideringar av utgiftsområdesramarna kan också föranledas av nya prognosmetoder, ju- steringar till följd av tillkommande information, korrigeringar av tidigare gjorda fel samt av regel- ändringar utom regeringens omedelbara kon- troll, till exempel genom beslut i Europaparla- mentet. Revideringar kan också göras till följd av budgettekniska förändringar. Sådana revideringar beräknas bidra till en ök- ning av utgifterna med 2003 och 2004. Revideringarna i denna proposition i förhållande till vårproposi- tionen berör ett antal utgiftsområden. De vikti- gaste förändringarna är att avgiften till Euro- peiska gemenskapen beräknas bli lägre p.g.a. att överskotten slutreglerades i tilläggsbudgeten, vilket innebär en återbetalning till medlemssta- terna. Utgifterna för arealersättningen minskar 2003 inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar på grund av. tidigareläggning av utbetalningen till 2002.