prop · GQ0335 · 2002-12-20 00:00:00 — Regeringens proposition 2002/03:35 Regeringen överlämnar denna proposition till . För att förbättra folkhälsan och minska skillnaderna i hälsa mellan olika grupper i befolkningen lämnar regeringen i denna proposition förslag till ett övergripande nationellt folkhälsomål som involverar ett stort antal politikområden i folkhälsoarbetet. Det övergripande målet föreslås vara att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Det är särskilt angeläget att folkhälsan förbättras för de grupper i befolkningen som är mest utsatta för ohälsa. Folkhälsoarbetets fokus är de samhällsfaktorer som påverkar folk- hälsan. Det politiska ansvaret för dessa är fördelat mellan olika sektorer och nivåer i samhället. Ett samlat folkhälsoarbete förutsätter därför aktiva insatser av flera samhällsaktörer och inom flera politikområden. Regeringen föreslår i denna proposition elva målområden och anger inom vilka politikområden det är betydelsefullt att regeringen sätter upp mer detaljerade mål för att det övergripande folkhälsomålet skall nås. Vidare föreslås en ordning för hur uppföljningen skall gå till som möjlig- gör ett samlat grepp om de insatser som görs eller som behöver göras för att folkhälsan skall förbättras. Folkhälsan är av stor betydelse för samhällsutvecklingen och insatserna för en bättre folkhälsa bör ingå som en viktig del i arbetet för en uthållig tillväxt, en god välfärd och ett ekologiskt hållbart . Regeringen kommer regelbundet att i en skrivelse till redovisa folkhälsans utveckling i befolkningen och de åtgärder som vidtas för att förbättra denna. För kommuner, landsting, frivilligorganisationer och andra aktörer visar målområdena på hur de egna verksamheterna kan inordnas i arbetet för att nå det övergripande målet som de ger vägledning i arbetet med att formulera mer preciserade delmål på olika nivåer. Regeringen vill betona att detta inte alltid handlar om att formulera nya Flera av de mål som redan är beslutade för den statliga förvalt- Prop. 2002/03:35 ningens olika politikområden stämmer väl överens med folkhälso- Dessa bör inlemmas i den samlade målstrukturen. Inom politikområdena kan folkhälsoperspektivet tydliggöras ytterligare genom delmål som beslutas av regeringen. För att stärka folkhälsopolitiken på alla nivåer i samhället bör en natio- nell ledningsgrupp för folkhälsofrågor inrättas med uppgift att verka för samordning på nationell, regional och lokal nivå. Uppföljningen och utvärderingen av insatserna för en bättre folkhälsa bör bedrivas inom ramen för den befintliga ansvarsfördelningen mellan myndigheterna. får i uppgift att samordna detta arbete och att ansvara för den samlade uppföljningen av det övergripande målet. En särskild utredare bör få i uppdrag att närmare överväga i vilka avseenden befintlig lagstiftning bör ändras för att svara mot det över- gripande folkhälsomålet samt överväga former för redovisning till natio- nell nivå av det folkhälsoarbete som görs på lokal och regional nivå. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning.............................................................. Mål för folkhälsan........................................................................... 4.1Ett övergripande nationellt folkhälsomål och en Ojämlikheten i hälsa måste motverkas............................. Målområde 1: Delaktighet och inflytande i samhället ..... Målområde 2: Ekonomisk och social trygghet................. Målområde 3: Trygga och goda uppväxtvillkor............... Målområde 4: Ökad hälsa i arbetslivet............................. Målområde 5: och säkra miljöer och produkter .... 5.6Målområde 6: En mer hälsofrämjande hälso- och Målområde 7: Gott skydd mot smittspridning ................. 5.8Målområde 8: Trygg och säker sexualitet och en god Målområde 9: Ökad fysisk aktivitet ................................. Målområde 10: Goda matvanor och säkra livsmedel....... 5.11Målområde 11: Minskat bruk av tobak och alkohol, ett samhälle fritt från narkotika och dopning samt minskade skadeverkningar av överdrivet spelande .......................... Metoder och verktyg....................................................................... Uppföljning och utvärdering ............................................ Forskning och metodutveckling....................................... 6.3Utbildning i folkhälsovetenskap och Hälsoinformation och hälsokommunikation .................... 6.5Behovet av stöd till det lokala och regionala Sammanfattning av slutbetänkandet Hälsa på lika villkor nationella mål för folkhälsan (SOU 2000:9)....................... Politikområden och mål redovisade i regeringens Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att godkänner regeringens förslag till övergripande nationellt folkhälsomål (avsnitt 4.1), till en sektorsövergripande målstruktur för det samlade folkhälso- arbetet med elva målområden (avsnitt 4.1 samt 5.1-5.11), och om att regeringen får bestämma de delmål som skall gälla för detta arbete (avsnitt 4.1). Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillsätta en kommitté (dir. 1995:158). överlämnade kommittén sitt slutbetänkande Hälsa på lika villkor nationella mål för folkhälsan (SOU 2000:91). En sammanfattning av förslagen i betänkandet finns i bilaga 1. De författningsförslag som lades fram i betänkandet finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats och en sammanställning av inkomna remissyttranden finns tillgänglig i (dnr S2000/6667/FH). I denna proposition behandlar regeringen de förslag till nationella mål som lämnats i betänkandet. De förslag som lämnats i betänkandet avseende vissa ändringar av tobakslagen (1993:581) och om förstärkta åtgärder för tobaksprevention har redan behandlats av regeringen i propositionen Vissa tobaksfrågor (prop. 2001/02:64, bet. 2001/02:SoU8, rskr. 2001/02:235). genomförde fyra regionala seminarier i , , och . Syftet med semi- narierna var att föra en dialog med företrädare för kommuner, landsting och organisationer kring bl.a. framtida nationella mål för folkhälsan. En sammanfattning av de synpunkter som fördes fram vid seminarierna finns tillgänglig i (dnr S2000/6667/FH). Vid ut- arbetandet av propositionen har de synpunkter som förts fram vid de regionala seminarierna beaktats. Förslagen i denna proposition bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och . Mätt i medellivslängd och dödlighet har folkhälsan stadigt förbättrats befolkningen och visar inte några tecken till stagnation. medellivslängden för män 77,5 och för kvinnor . ökade medellivslängden med , vilket är den livslängd ökat med och kvinnors med . kvinnors medellivslängd kan sägas ha stagnerat vilket har inneburit att skillnaden mellan mäns och kvinnors genomsnittliga livslängd minskat från 6 till . Ett annat sätt att mäta folkhälsans utveckling är att beräkna dödlig- heten, dvs. andelen dödsfall per 100 000 invånare. att beräkna både för befolkningen i sin helhet med hänsyn taget till åldersförändringar och för avgränsade grupper. nästan alla socioekonomiska grupper utom för kvinnor i okvalificerade Diagram 1: Medellivslängden 19822001 I en internationell jämförelse ligger bland de länder som har den högsta medellivslängden i världen, se tabell 1. Tabell 1: Medellivslängden i en internationell jämförelse Ytterligare ett sätt att beskriva ökningen av livslängden i är att visa på ökningen av antalet personer , se tabell 2. Tabell 2: Antal personer över 100 år Den ökade medellivslängden beror i första hand på minskad spädbarns- dödlighet och minskad total dödlighet. verats och var den så låg som 3,2 döda under första levnadsåret av 1 000 levande födda barn. Diagram 2: Spädbarnsdödligheten 19702001 ligger bland de länder som har den lägsta spädbarnsdödligheten i världen, se tabell 3. Tabell 3: Spädbarnsdödlighet per 1 000 levande födda barn i en internationell Prop. 2002/03:35 jämförelse Minskningen av den totala dödligheten beror främst på att dödligheten i hjärt- och kärlsjukdomar har minskat, vilket diagram 3 visar. har dödligheten i hjärt-kärlsjukdomar för personer minskat för kvinnor och för män. De minskade riskerna att insjukna i hjärt-kärlsjukdom beror på förbättringar av levnadsvanor såsom minskad rökning och förbättrade kostvanor, medan minskade risker att dö för dem som insjuknat framför allt beror på förbättringar av sjukvårdens insatser. Uppskattningsvis räddas 3 000 människor till livet tack vare förbättrad kranskärlssjukvård. Dödligheten i hjärt-kärlsjukdomar är betydligt högre bland män än bland kvinnor, men det är männen som vunnit mest i livslängd när dessa sjukdomar blivit mindre vanliga och mindre dödliga. Diagram 3: Döda per 100 000 i hjärt-kärlsjukdomar 19702000 Döda/100 000 Källa: , uppdaterad Döda/100 000 Även dödligheten i cancer, olycksfall och självmord har minskat i , vilket har påverkat den totala dödligheten. Risken att insjukna i någon cancersjukdom ökade med drygt en procent men ökningstakten har minskat till en halv procent . Vart tredje cancerfall förklaras av rökning, riskfyllda kostvanor och överdrivet solande. Dödligheten i cancer har minskat med i genomsnitt den senaste tjugoårsperioden. Detta beror främst på tidig upptäckt men också på förbättrad behandling för vissa typer av cancer. Förekomsten av hud- cancerformen malignt melanom har dock ökat med . Denna ökning tillskrivs i stor utsträck- ning ändrade solvanor och ökad solexponering. Diagram 4: Döda per 100 000 av tumörer (ålderstandardiserat) Fall per 100 000 Källa: , uppdaterad Skador efter olycksfall är den vanligaste dödsorsaken i åldrarna . 2002/03:35 . Dödligheten i skador har dock minskat för män och nästan halverats för kvinnor . Två tredjedelar av dem som dör av skador är män. Diagram 5: Döda per 100 000 i olycksfall 19702000 (åldersstandardiserat) Källa: , EpC/ De senaste två decennierna har dödligheten i självmord minskat bland både män och kvinnor. Självmord är vanligare bland män medan självmordsförsök är vanligare bland kvinnor. Diagram 6: Självmord per 100 000 män och kvinnor i olika åldrar 19802000 Döda/100 000 Döda/100 000 Källa: , uppdaterad Antalet aborter ökade till knappt 31 800, jämfört med 30 980 året Antalet aborter var 16 950. innebär en ökning av aborttalet, dvs. antalet aborter per 1 000 kvinnor, stor utsträckning på en ökning av tonårsaborterna. tonåringar sjönk men har åter har antalet aborter i tonårsgruppen ökat med Den högsta abortfrekvensen finns bland kvinnor mellan Prop. 2002/03:35 20 och . Trots en stadigt ökande medellivslängd har antalet friska år, dvs. år med full hälsa inte ökat. Snarare kan man skönja en svag nedgång av antalet år med full hälsa för både män och kvinnor, men nedgången är tydligare för kvinnor. En stor försämring har skett i befolkningen när det gäller psykisk ohälsa i form av ängslan, oro, ångest och sömnbesvär. Av diagram 7 framgår att det framförallt är sömnbesvär och lättare former av ängslan, oro och ångest som har ökat . Diagram 7: Ängslan, oro, ångest, lätt respektive svår, samt sömnbesvär i hela befolkningen (åldersstandardiserat) Källa: , uppdaterad (modifierad) Försämringen av den psykiska ohälsan har skett i samtliga åldersgrupper . Som diagram 7 ovan visar är könsskillnaderna stora. Nästan dubbelt så många kvinnor som män lider av psykisk ohälsa. Ökningen av sjukfrånvaron sista år har bl.a. satts i samband med symptom som ängslan, oro och ångest, men ökningen av besvären har pågått . är cirka 300 000 personer sjukskrivna i . Det är en fördubbling jämfört med . Antalet sjukskrivningar ökar för alla typer av sjukdomar, men ökningen är störst för psykisk ohälsa. ökade andelen långtidssjukskrivna med psykiska diagnoser från . Långtidssjukskrivna definieras i detta sammanhang som personer som varit sjukskrivna i minst . De vanligaste diagnoserna utgörs av depressioner, ångesttillstånd och stressreaktioner. fortsatte andelen med psykiska diagnoser att öka och utgjorde av de långtidssjukskrivningar som påbörjades . Ökningen var kraftigast bland kvinnorna, för vilka andelen steg från 2001. Det finns förmodligen ett samband mellan den ökade sjukfrånvaron på grund av psykiska besvär och de negativa förändringar i den psykosociala arbetsmiljön som har rapporterats . Det bör påpekas att antalet sjukskrivna ökar för alla typer av sjukdomar, men att ökningen är störst för psykiska sjukdomar. organens sjukdomar står fortfarande för den största delen av de Prop. 2002/03:35 långvariga sjukskrivningarna. En annan stor utmaning för folkhälsan i är de omfattande ojämlikheterna i hälsa. De sociala skillnaderna i hälsa är påtagliga och förefaller inte ha minskat . Både kvinnliga och manliga tjänstemän lever i medeltal längre än arbetare efter , vilket tabell 4 visar. Skillnaderna mellan arbetare och tjänstemän är mindre för dem födda än för dem födda . Utvecklingen av dödligheten är en indikation på att de sociala klyftorna ökar i samhället, vilket stöds av många andra studier (se Folk- hälsorapport , ). Tabell 4: Förväntad livstid efter födelseår och socioekonomisk grupp Källa: Livslängd, hälsa och sysselsättning. Demografiska rapporter 2002:3, SCB Arbetare har genomgående större sjukdomsrisker än tjänstemän. För både män och kvinnor är risken att dö , oavsett dödsorsak lägre ju högre utbildning de har. Det skall dock tilläggas att svenska kvinnor och män i arbetaryrken har den lägsta risken att dö bland motsvarande yrkesgrupper i hela . Vidare har lågutbildade betydligt fler hälso- problem än högutbildade. Socialbidragstagare, barn till missbrukare och psykiskt sjuka löper större risk än andra att bli sjuka fysiskt eller skadade. Ohälsa är mer utbredd bland ensamstående föräldrar än bland sammanboende och barn till ensamstående föräldrar löper större risk än barn till sammanboende att bli sjuka eller skadas, framför allt när det gäller psykisk ohälsa, drogrelaterade diagnoser och självmord. De könsrelaterade skillnaderna i hälsa är omfattande, vilket flera av diagrammen visar. Kvinnors och mäns skilda villkor beträffande arbets- förhållanden, familjesituation, sociala relationer och ekonomiska till- gångar resulterar i olika sjukdomsmönster för kvinnor och män. Sam- tidigt som kvinnor lever än män uppvisar de fler symptom på sjuklighet. Kvinnor uppsöker sjukvård i betydligt större utsträckning än män. Kvinnor står för en större del av läkemedelskonsumtionen och är sjukskrivna mer än män. Kvinnors högre sjuklighet har satts i samband med kvinnors och mäns olika livsvillkor. Flera studier visar att personer som har invandrat till har sämre Prop. 2002/03:35 hälsa än genomsnittsbefolkningen. En orsak till detta kan vara den diskriminering som många personer med utländsk bakgrund utsätts för t.ex. på arbets- och bostadsmarknaderna. Därutöver spelar levnadsvanor in samt erfarenheterna som har legat till grund för själva migrationen. För flyktingar är orsaken till migrationen ofta traumatiska upplevelser i samband med krig, konflikter, förföljelse och tortyr. Även tidigare förhållanden i hemlandet påverkar invandrares hälsa. Precis som för svenskfödda förekommer stora hälsoskillnader mellan könen. har en demografisk utveckling som innebär att andelen äldre i befolkningen och i arbetskraften ökar. Detta kommer att få konsekvenser för hälso- och sjukvården, då det skapar förändringar i sjukdomsmönstret i befolkningen, men också för arbetslivet, arbetsmiljön, omsorgerna om äldre och stödet till personer med funktionshinder. ökade antalet personer som är . har födelsetalen sjunkit från 2,1 barn per kvinna till 1,5 barn per kvinna i . har en liten ökning av barna- födandet skett men det är för tidigt att dra några slutsatser om denna ökning är tecken på en uppåtgående trend. Barnfamiljernas villkor och barnens och ungdomarnas uppväxtvillkor Födelsetalen är främst ett uttryck för hur människor värderar möjlig- heterna att förena familjebildning, arbetsliv och försörjning. Mot bak- grund av de låga födelsetalen i finns det skäl att oroas över hur unga ser på möjligheterna att få arbete, att klara de ökande kraven från de arbeten som finns och att förena detta med föräldraskap. Under ett liv på numera längd skall både ett allt mer krävande arbetsliv och ett familjeliv förenas under en tredjedel av tiden. Vilka hälsoeffekter detta får för uppväxande barn och ungdomar är osäkert. Det är också osäkert hur detta tillsammans med det faktum att kvinnor står för majoriteten av det obetalda hemarbetet påverkar kvinnors hälsa. Dess- utom har barnfamiljernas standard sänkts jämfört med andra gruppers. Framför allt har ensamstående föräldrar med barn fått en kraftig försämring. Antalet ensamstående mödrar som lever under social- bidragsnormen har tredubblats . Andelen av alla barn som lever under socialbidragsnormen har fördubblats . Det ska dock påpekas att barn i har en god standard i för- hållande till genomsnittsbefolkningen. Jämfört med andra länder är barnfattigdomen låg. Barns och ungdomars uppväxtvillkor har stor bety- delse för den framtida hälsoutvecklingen eftersom möjligheten till en god hälsa i vuxen ålder i mycket bestäms av uppväxtvillkoren. Globaliseringen, den tekniska utvecklingen och förändrade ekonomiska förhållanden har skapat ett förändringstryck i arbetslivet vilket har resulterat i ökade krav på flexibilitet hos arbetskraften, ned- dragningar och personalreduktioner. till en kärna av kvalificerade fast anställda personer kombinerat med en ökad användning av tillfälliga projektanställningar, behovsanställningar, Företagen krymper antalet fast anställda även i goda tider som produktiviteten ökas i snabb takt. Det är svårt att bedöma de långsiktiga hälsoeffekterna av denna utveckling. ökningen av antalet sjukskrivna och av människor med psykiska symp- tom i form av trötthet, sömnbesvär och nervositet är en viktig varnings- Hälsoläget i befolkningen är en viktig indikator på välfärdens utveckling. har ett inkomstrelaterat och omfattande socialförsäkringsskydd som ersätter inkomstbortfall vid de viktigaste problemsituationerna för de stora befolkningsgrupperna. Välfärdssystemet har dock inte fullt ut lyckats säkra välfärden för ungdomar, stora grupper av invandrare och Dessa grupper drabbades extra hårt av sysselsätt- ningskrisen , vilket har inneburit att de i högre grad än andra har fått ekonomiska problem och en sämre hälsoutveckling. Socialbidragen ökade men antalet personer som fort- sätter att vara kvar i bidragsberoende under sjönk för första Nedgången fortsatte även . lingen för de mest sårbara grupperna har inte bara inverkan på social- Utslagning, arbetslöshet, hemlöshet och missbruk är faktorer som alla har en mycket negativ effekt på folkhälsan. oroande faktor i storstäderna är också bostadsbristen för främst ung- domar och invandrare. förhållandevis goda folkhälsotillstånd beror till stor del på att vi har en lång tradition av att skydda människor från hälsorisker i miljön. Att upprätthålla en basal hälsoskyddsnivå har haft en positiv effekt på Minskningar har skett av svavelutsläpp från kol- och oljeeldning, avgaser från biltrafiken, tobaksrök, och en mängd fysiska och kemiska faktorer i arbetsmiljön. Stora utmaningar i den fysiska miljön framöver är buller och en förbättrad inomhusmiljö. senare år har flera undersökningar visat att t.ex. dålig inomhusmiljö kan ha haft en negativ effekt på hälsoutvecklingen. Bland annat har antalet barn med astma och allergier ökat. En annan viktig utmaning är att reducera petroleumbaserade partiklar i luften mot bakgrund av bl.a. de studier som visar att hälsan allvarligt försämras hos äldre med hjärt- kärlsjukdomar som utsätts för t.ex. avgaser från biltrafiken. Studier visar också att människors vardagsmiljöer har stor betydelse för stressnivåer och hälsa. Det har särskilt visat sig att möjlighet till rekreation och återhämtning i t.ex. natur- och grönområden, kultur- Prop. 2002/03:35 upplevelser och skapande verksamhet påverkar människors förmåga att återhämta sig från stress. Det faktum att allt fler människor lever i tätorter med begränsad tillgång till grönområden påverkar möjligheten till återhämtning. Levnadsvanor har i ett flertal undersökningar visat sig höra samman med kön, utbildningsgrad, ålder, social, etnisk och kulturell tillhörighet. Man talar allt mer om strukturellt betingade levnadsvanor som mer tar sikte på människors förutsättningar att leva hälsosamt. Det gäller såväl matvanor, fysisk aktivitet som användandet av alkohol, narkotika och tobak. Det finns tecken på en ansamling av ohälsosamma levnadsvanor hos samma individer och sociala grupper. I dagens samhälle ställs allt mindre naturliga krav på fysisk aktivitet i vardagen. Det faktum att motionsvanorna generellt har förbättrats kompenserar inte det allmänt ökade stillasittandet i vardagen. Den fysiska aktiviteten, precis som många andra levnadsvanor, följer tydliga sociala mönster. Det ökade stillasittandet har, tillsammans med en rad andra faktorer, lett till en ökad förekomst av övervikt i befolkningen. I har antalet personer med fetma nästan för- dubblats och omfattar nu omkring 500 000 människor, eller av den vuxna befolkningen och av antalet barn och ungdomar. Rökningen har minskat . Minskningen av tobaksbruket är troligtvis en följd av flera samverkande åtgärder såsom informations- och opinionsinsatser, rökavvänjning, skärpt lagstiftning och insatser av olika aktörer både nationellt och lokalt. De samlade åtgärderna har även bidragit till en attitydförändring till tobak i befolk- ningen. Bland unga () röker fler kvinnor än män. De undersökningar som finns visar på stora skillnader mellan etniska grupper och mellan sociala klasser. Män som inte är födda i är rökare i större utsträckning än män födda i . För kvinnor födda i utlandet och svenskfödda kvinnor är skillnaderna mycket mindre. Andelen rökare bland arbetare är högre än bland tjänstemän. Diagram 8: Andelen dagligrökare 19802001 Källa: Undersökningen av levnadsförhållanden, SCB Diagrammet nedan visar att krävde rökningen, ca 5 000 män och 3 000 kvinnors liv i . Diagram 9 Antal rökningsrelaterade dödsfall i 19551995 Källa: Drogutvecklingen i - Rapport 2002, CAN Alkoholkonsumtionen uppgick till ren alkohol per person inklusive privatinförd, egentillverkad och smugg- lad alkohol, vilket är en ökning med . Konsumtionsökningen är resultatet av såväl en ökad försäljning på Systembolaget som en ökad införsel av alkohol från utlandet bl.a. som en effekt av de alltmer generösa reglerna för privat införsel inom EU. Kvinnornas andel av den totala alkoholkonsumtionen har ökat kraftigt sett i ett längre tidsperspektiv. Uppgången har ännu inte fram avspeglat sig i någon synlig total ökning av den alkoholrelaterade Dödligheten i alkoholskador har för kvinnor varit relativt Prop. 2002/03:35 medan den sjunkit för män. Diagram 10: Alkoholrelaterad dödlighet 19872000 (åldersstandardiserat) Källa: EpC/ Narkotikaanvändningen har också förändrats . Andelen mönstrade ungdomar som prövat narkotika var så hög jämfört med . Narkotikaanvändningen bland ungdomar i årskurs 9 har också ökat . Den förändrade narkotikaanvändningen har lett till att dödligheten har ökat för både män och kvinnor. Den narkotikarelaterade dödligheten bland män har mer än fördubblats . Diagram 11: Narkotikarelaterad dödlighet 19872000 (åldersstandardiserat) Källa: EpC/ Tabell 5 nedan visar att antalet tunga missbrukare har ökat i . Med tunga missbrukare avses här personer som injicerat narkotika under (oavsett frekvens) eller använt narkotika dag- ligen eller så gott som . 2002/03:35 sökningen 1979 var en totalundersökning medan de andra baserades på ett urval av kommuner. Utifrån de nedan presenterade antalsuppgifterna som dock innehåller betydande osäkerhet blir den genomsnittliga årliga ökningstakten 19921998. Med korrigeringar för avgångar ur missbrukspopulationen beräknades den totala årliga ökningen till 800 missbrukare och 1 900 personer under den andra.