prop · GP03144 · 2002-03-14 00:00:00 — Sådant material skall lämnas över till enarkivmyndighet.Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.Remissinstanserna: och Institutet förArbetsmarknadspolitisk utvärdering har yttrat sig i denna del. De framför bådasynpunkten att uppgifter som avskiljts för statistikändamål skall gallras senare än efter avskiljandet.Skälen för regeringens förslag: Grundläggande bestämmelser om bevarande ochgallring av uppgifter hos myndigheter och vissa andra organ finns i arkivlagen(1990:782). Enligt 3 § i denna lag bildas en myndighets arkiv av de allmännahandlingarna från myndighetens verksamhet och sådana handlingar som avses i 2kap. 9 § tryckfrihetsförordningen (vissa minnesanteckningar och utkast ellerkoncept) och som myndigheten beslutar skall tas om hand för arkivering. Allmänna handlingar får gallras. Vid gallring skall dock alltid beaktas att arkivenutgör en del av kulturarvet och att det arkivmaterial som återstår skall kunnatillgodose rätten att ta del av allmänna handlingar, behovet av information förrättskipningen och förvaltningen samt forskningens behov (10 § arkivlagen).Arkivlagen medger att avvikande bestämmelser om gallring ges i annan lag ellerförordning. Enligt 14 § arkivförordningen (1991:446) får statliga myndighetergallra allmänna handlingar endast i enlighet med föreskrifter eller beslut avRiksarkivet, om inte särskilda gallringsföreskrifter finns i lag ellerförordning.Personuppgiftslagen innehåller vissa bestämmelser om hur länge personuppgifterfår bevaras. Enligt 9 § personuppgiftslagen skall den personuppgiftsansvarige se till att personuppgifter inte bevaras än vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålen med behandlingen. Därefter måste personuppgifternaavidentifieras eller förstöras. Personuppgifter får dock bevaras för historiska, statistiska och vetenskapliga ändamål än vad som sagts.Bestämmelserna i personuppgiftslagen kompletteras ofta av bestämmelser ide särskilda registerförfattningarna.Utgångspunkten i arkivlagen är att allmänna handlingar skall bevaras. Förpersonuppgifter som behandlas manuellt och som omfattas av den föreslagna lagenär de allmänna bestämmelserna i arkivlagen tillräckliga för att säkerställa ettgott integritetsskydd. För uppgifter som behandlas i en databas bör det dock ilikhet med vad som gäller i vissa fall av integritetsskäl finnas särskilda bestämmelser om gallring.Enligt 21 § lagen om arbetsförmedlingsregister gäller att uppgifter omarbetssökande i arbetsförmedlingsregistret skall gallras efter utgångenav det år då ärendet avslutats. Vidare gäller att uppgifterna iArbetsmarknadsstyrelsens centrala statistikregister skall gallras efterdet att de avskiljts.Arbetslivsinstitutet och utvärdering harbåda anfört att uppgifter kan vara av intresse för forskning . har tillagt att även om möjlighet finns förregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela närmareföreskrifter om undantag från gallringstiderna kan det i det enskilda falletvara svårt att bedöma om ett material helt skall undantas från gallring. Medhänsyn härtill samt då statistiska uppföljningar ofta görs har föreslagit att uppgifter som avskiljs förstatistikändamål bör gallras efter femton år.Utgångspunkten för bedömningen av bevarandefrågan av uppgifter i lagen omarbetsförmedlingsregister var att särskild hänsyn måste tas tillintegritetsaspekten. De överväganden som låg till grund för gallringstiderna äraktuella även vid bedömningen av vad som skall gälla för bevarande och gallringav uppgifter i den nu föreslagna lagstiftningen (se prop. 1993/94:235 s. 36 f).Enligt regeringens bedömning bör någon ändring av gallringstiderna inte göras.Forskningens behov av material får i stället, i likhet med nu gällandebestämmelser, tillgodoses genom den möjlighet som bör ges regeringen, eller denmyndighet regeringen bestämmer, att meddela föreskrifter om undantag frångallringstiderna med hänsyn till forskningens behov, dvs. undantag frånsärregleringen om gallring i lagen. Det bör vara som bemyndigas attmeddela sådana föreskrifter.Någon hänvisning till arkivlagens bestämmelser behöver inte göras. Av 8 § andrastycket personuppgiftslagen följer nämligen uttryckligen att lagen inte hindraratt en myndighet arkiverar eller bevarar sina allmänna handlingar eller attarkivmaterial tas om hand av en arkivmyndighet.5.13 ÖverklagandeRegeringens förslag: En myndighets beslut om rättelse eller om avslag på ansökan om information som skall lämnas skall kunna överklagas hos allmänförvaltningsdomstol. Andra beslut får inte överklagas. Prövningstillstånd skallkrävas vid överklagande till kammarrätten.Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag.Remissinstanserna: Endast ombudsmän har yttrat sig i särskilt i denna del och efterlyst en motivering till den föreslagna ordningen för överklagande.Skälen för regeringens förslag: De beslut som fattas rörande personuppgifter som direkt berör den enskilde skall kunna överklagas. Sådana beslut är i allmänheten myndighets beslut att avslå en ansökan om information enligt 26 §personuppgiftslagen. Även beslut om rättelse bör kunna överklagas.Med hänsyn till att det rör sig om beslut i rättsfrågor snarare än i materiellafrågor är det enligt regeringens bedömning lämpligt att besluten överklagasdirekt till domstol. Det är också önskvärt att besluten överklagas på samma sätt oavsett vilken myndighet som fattat beslutet. Besluten bör därför överklagastill allmän förvaltningsdomstol och det bör krävas prövningstillstånd för ettöverklagande till kammarrätten.Övriga beslut berör inte den enskilde direkt och bör därför inte kunnaöverklagas.Även i övrig registerlagstiftning som tillkommit haröverklagandebestämmelserna utformats på motsvarande sätt.5.14 Säkerhetsåtgärder och anmälan till tillsynsmyndighetRegeringens bedömning: Personuppgiftslagens bestämmelser om säkerhetsåtgärderoch anmälningsskydlighet skall gälla också när personuppgifterna behandlas inomden arbetsmarknadspolitiska verksamheten.Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning.Remissinstanserna: Några särskilda yttranden i denna del har inte inkommit.Skälen för regeringens bedömningSäkerhetsåtgärderPersonuppgiftslagens bestämmelser om säkerhet vid behandling av personuppgifter(31-32 §§) skall enligt regeringens uppfattning gälla även när personuppgifterbehandlas inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Det behövs därför intenågra särskilda regler om detta i lagen.AnmälningsskyldighetBehandling av personuppgifter som är helt eller delvis automatiserad omfattasenligt 36 § första stycket personuppgiftslagen av anmälningsskyldighet genomanmälan till tillsynsmyndigheten. Vidare får regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer meddela föreskrifter om undantag frånanmälningsskyldigheten för sådana typer av behandlingar som sannolikt intekommer att leda till otillbörligt intrång i den personliga integriteten. finns bland annat i personuppgiftsförordningen (1998:1191) där deti 3 § 3 anges, såvitt här är av intresse, att anmälningsskyldigheten enligt 36 § första stycket personuppgiftslagen inte gäller för behandling avpersonuppgifter som regleras genom särskilda föreskrifter i lag ellerförordning. Bestämmelsen innebär att behandling av personuppgifter i denarbetsmarknadspolitiska verksamheten som är helt eller delvis automatiserad ochsom sker med stöd av den föreslagna lagen inte kommer att omfattas avanmälningsskyldighet.I regeringens proposition Ny socialtjänstlag m.m., rörande bland annatbehandling av personuppgifter inom , (prop. 2000:01:80 s. 155),gjordes bedömningen att allmänhetens intresse av information rörandebehandlingen av dessa personuppgifter tillgodoses även om behandlingen ärundantagen från kravet på anmälningsskyldighet och att personuppgiftslagensbestämmelser om informationsskyldighet torde vara tillräckliga för attsäkerställa detta intresse. Vidare nämndes bestämmelsen i 15 kap. 11 §sekretesslagen (1980:100), i vilken föreskrivs vissa skyldigheter förmyndigheter att för allmänheten hålla tillgängligt beskrivning av register,förteckningar eller andra anteckningar hos myndigheten som förs med hjälp avautomatisk databehandling (ADB-register) samt vad en sådan beskrivning skallinnehålla.I den arbetsmarknadspolitiska verksamheten bör enligt regeringens bedömninggälla samma förutsättningar som inom beträffande denna fråga.Några skäl för att föreskriva anmälningsskyldighet för de berörda myndigheternai den arbetsmarknadspolitiska verksamheten föreligger därför inte.5.15 SekretessRegeringens bedömning: Någon ändring av sekretessreglerna behöver inte göras.Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning.Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte yttrat sig särskilt i denna del.Skälen för regeringens bedömning: I förarbetena till lagen omarbetsförmedlingsregister (prop. 1993/94:235 s. 29 f) redovisas de bestämmelseri sekretesslagen (1980:100) som den verksamhet som bedrivs inomArbetsmarknadsverket berörs av (7 kap. 10 §, 8 kap. 1 §, 9 kap. 4 §, 14 kap. 3 § och 7 kap. 16 § sekretesslagen). Den bedömning som gjordes vid den tidpunkteninnebar att utformningen av sekretessreglerna på detta område ger dearbetssökande ett tillfredsställande skydd. Dessa regler gäller fortfarande. Deändringar som gjorts är inte av betydelse i nu aktuellt hänseende. Den nuvarande utformningen av aktuella bestämmelser i sekretesslagen innebär enligtregeringens mening fortfarande ett väl avvägt skydd för de personuppgifter somfår behandlas inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Den föreslagnalagen föranleder därför inte några ändringar av sekretesslagen.6 Ikraftträdande och kostnader m.m.6.1 Ikraftträdande och övergångsbestämmelserLagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiskaverksamheten föreslås ersätta den nu gällande lagen om arbetsförmedlingsregister och föreslås träda i kraft . Den äldre lagens bestämmelser om gallring och registerinnehåll bör dock fortfarande gälla för uppgifter ochhandlingar som har tillförts ett arbetsförmedlingsregister före den nya lagensikraftträdande.Bestämmelserna i den nya lagen bör inte börja tillämpas förrän den 1 oktober2007 i fråga om sådan behandling av personuppgifter som påbörjats föreden eller behandling som utförs för ett visst ändamål om behandling för ändamålet påbörjades före den 24 oktober 1998.6.2 Kostnader m.m.Förslaget kommer till en början att medföra vissa kostnader, främst till följdav att det krävs utbildningsinsatser hos de aktuella myndigheterna samt nyskriftlig information samt anpassningar i datasystemen på grund av det tydligare krav som ställs på vad gäller informationsåtgärder. Dessakostnader torde dock inte vara större än att de kan täckas inom myndigheternasordinarie resursramar. Ändringarna bör inte medföra några miljömässigakonsekvenser.7 Författningskommentar1 §Paragrafen anger lagens tillämpningsområde. Bestämmelsen behandlas i avsnitt5.2.Av första stycket framgår att lagen skall tillämpas i denarbetsmarknadspolitiska verksamheten av de myndigheter som ingår iArbetsmarknadsverket, dvs. () ochlänsarbetsnämnderna. Vad som avses med arbetsmarknadspolitisk verksamhet framgår av förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Utanför lagens tillämpningsområde faller behandling av personuppgifter i samband med de interna och administrativa åtgärder som kan förekomma i verksamheten. Förbehandling av sådana frågor, till exempel löneregister, gäller i ställetpersonuppgiftslagen. Med begreppen behandling och personuppgifter avses detsamma som i personuppgiftslagen (1998:204).I bestämmelsen anges vidare den personkrets för vilka uppgifter får behandlasenligt lagen. Den personkrets som lagen omfattar är i huvudsak densamma somanges i 4 § lagen om arbetsförmedlingsregister, dvs. arbetssökande, arbetsgivare och kontaktpersoner. I den arbetsmarknadspolitiska verksamheten behandlas ävenpersonuppgifter rörande andra personer än de ovan namngivna, bland annat isamband med vissa frågor om arbetstillstånd, arbetslöshetsförsäkring,totalförsvaret och byggnadstillstånd m.m. (5 § förordningen [2000:628] om denarbetsmarknadspolitiska verksamheten). Den nya lagen omfattar även behandling av personuppgifter beträffande dessa personer i den utsträckning behandlingen sker i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten.Av andra stycket framgår att lagen skall tillämpas vid all behandling avpersonuppgifter som är helt eller delvis automatiserad. behandlingomfattas av lagen endast om personuppgifterna ingår i eller är avsedda att ingåi en strukturerad samling personuppgifter som är tillgängliga för sökning ellersammanställning enligt särskilda kriterier (så kallat manuellt register). Vadsom avses med automatiserad behandling i den arbetsmarknadspolitiskaverksamheten har behandlats i avsnitt 5.2.Av tredje stycket framgår att enligt lagen tillåten behandling avpersonuppgifter får utföras även om den registrerade motsätter sig det. Om detenligt lagen krävs samtycke är behandlingen naturligtvis inte tillåten om intesamtycke ges.2 §Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.3.I paragrafen anges förhållandet mellan personuppgiftslagen och lagen på så sättatt personuppgiftslagen gäller om inget annat sägs i lagen eller föreskriftermeddelade med stöd av lagen eller annars av 2 § personuppgiftslagen. Lagen harutformats så att den endast gör vissa undantag från personuppgiftslagen och iövrigt preciserar vissa för behandlingen viktiga förhållanden. Till exempel dedefinitioner som anges i 3 § personuppgiftslagen gäller således vidtillämpningen av den lagen eller av föreskrifter som meddelats med stöd avlagen. Likaså gäller t.ex. personuppgiftslagens bestämmelser om information ochsäkerhetsåtgärder (se avsnitt 5.10 och 5.14).3 §Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.4.Av paragrafen framgår att AMS och respektive länsarbetsnämnd ärpersonuppgiftsansvariga för den behandling av personuppgifter som respektivemyndighet utför.4 §Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.5.I paragrafen anges de primära ändamålen för användning av personuppgifter inomden arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Beskrivningen av ändamålen fårbetydelse för vilken insamling och annan behandling av uppgifter som är tillåten enligt lagen. Ändamålen motsvarar i princip de registerändamål som anges i 2 §lagen om arbetsförmedlingsregister (1994:459). Såvitt avser punkten 1 har dockutvidgning skett på så sätt att arbetsmarknadspolitisk verksamhet omfattas ochinte bara vissa angivna ärendetyper. När det gäller innehållet i de övriga olika punkterna är någon ändring i sak inte avsedd. För innehållet och syftet medändamålen hänvisas till regeringens prop. 1993/94:235 Lag omarbetsförmedlingsregister, s. 17 ff.Med hänsyn till att överenskommelsen om en gemensam nordisk arbetsmarknad intehar inkorporerats i svensk rätt har Lagrådet bl.a. anfört att en upplysning omvar överenskommelsen istället har kungjorts skall lämnas i samband medkungörandet av lagen.5 §Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.5.I paragrafen regleras de sekundära ändamålen, dvs. för vilka ändamål somuppgifter får tillhandahållas för verksamheter utanför Arbetsmarknadsverketsverksamhet. Paragrafen motsvarar den nya 2 a § lagen omarbetsförmedlingsregister, med tillägget att även ochskattemyndigheterna omfattas av bestämmelsen. De myndigheter som anges ibestämmelsen är de myndigheter där informationsutbyte av personuppgifter i dagsker regelmässigt.Enligt punkt 1 får uppgifter behandlas för att tillhandahålla sådan informationsom , de allmänna försäkringskassornas, och arbetslöshetskassornas verksamhet behöver för att kunnafatta beslut om och kontrollera förmåner, ersättningar och andra stöd.Enligt punkt 2 får uppgifter behandlas för att tillhandahålla sådan informationsom och skattemyndigheternas verksamhet behöver för att kunnafatta beslut om skatt och för att kontrollera att mervärdesskatt, socialavgifter och preliminärskatt betalats in till staten (se prop. 1996/97:116, Ändringar iskatteregisterlagen, m.m., s. 53). De uppgifter som avses är de somlänsarbetsnämnderna enligt 17 § lagen om arbetsförmedlingsregister ochförordningen (1994:460) om arbetsförmedlingsregister regelmässigt lämnar ut till skattemyndigheterna på medium för automatiserad behandling, dvs. beslut omolika arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt om utbetalt belopp och datum förutbetalningen.6 §Av paragrafen framgår att regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer,meddelar föreskrifter rörande begränsningar av ändamålen i 4 § samtbegränsningar av vilka uppgifter som får behandlas för ett visst ändamål.7 §Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.6.I paragrafen anges att det i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten får finnas en samling personuppgifter som med automatiserad behandling används gemensamt i verksamheten för de ändamål som gäller för lagen (arbetsmarknadspolitiskdatabas). Databasen ersätter det tidigare registerbegreppet och innehållet i endatabas skall avspegla vad som får finnas i arbetsförmedlingsregistret och AMS centrala statistikregister. Vad som avses med databas har redogjorts för iavsnitt 5.6.8 §Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.7.I paragrafen regleras när känsliga personuppgifter och uppgifter omlagöverträdelser som innefattar brott m.m. får behandlas av myndigheterna inomArbetsmarknadsverket i de fall behandlingen inte sker i en databas, exempelvisom uppgifter behövs i en föredragningspromemoria, tjänsteanteckning ellerliknande. För behandling av uppgifter av känslig och ömtålig natur i databasengäller särskilda regler (se 9 och 10 §§). Sådana uppgifter som avses i 13 och 21 §§ personuppgiftslagen får behandlas för samtliga ändamål som anges i 4 §.Enligt 6 § kan dock regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer,begränsa vilka personuppgifter som får behandlas för ett visst ändamål.Bestämmelsen tar av naturliga skäl sikte på uppgifter av känslig natur rörandeen arbetssökande, men paragrafen gäller all behandling av känsligapersonuppgifter som sker i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Sådanapersonuppgifter får behandlas om de har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av det, dvs. om myndigheten måste behandla dessa för attkunna sköta sina åligganden vid hanteringen av ärenden enligt gällande rutineroch regler. Känsliga personuppgifter bör dock alltid kunna få behandlas förgallring.9 §Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.7.I paragrafen regleras vilka känsliga och ömtåliga personuppgifter som fårbehandlas i en arbetsmarknadspolitisk databas, dvs. det som tidigare utgjordearbetsförmedlingsregistret och AMS centrala statistikregister.I första stycket behandlas vilka känsliga personuppgifter som avses i 13 §personuppgiftslagen som får behandlas i databasen. Av de känsligapersonuppgifter som avses i personuppgiftslagen får endast personuppgifter somavslöjar etniskt ursprung eller som rör hälsa behandlas. Bestämmelsen har sittursprung i 6 och 7 §§ lagen om arbetsförmedlingsregister.Av andra stycket framgår att vissa villkor gäller för behandling i en databasbeträffande sådana uppgifter som avslöjar etniskt ursprung eller hälsa samtvissa andra ömtåliga personuppgifter. Uppgifterna får endast behandlas i endatabas om de har lämnats i ett ärende och den enskilde skriftligen har samtyckt till behandlingen eller om de är nödvändiga för handläggningen och den enskilde har lämnat sitt skriftliga samtycke. En registrerad har rätt att återkalla ettsådant samtycke i enlighet med vad som föreskrivs i 12 § första stycketpersonuppgiftslagen (1998:204). Bestämmelsen är utformad efter förslag avLagrådet.10 §I paragrafen anges att personuppgifter om lagöverträdelser som innefattar brottm.m. samt uppgift om att den arbetssökande vårdats med stöd av socialtjänstlagen (2001:453) eller varit föremål för åtgärd enligt utlänningslagen (1989:529)inte får behandlas i databasen. Bestämmelsens materiella innehåll har sinmotsvarighet i 8 § lagen om arbetsförmedlingsregister.11 §Vad som avses med direktåtkomst behandlas i avsnitt 5.8.Av paragrafen framgår att och länsarbetsnämnderna får ha direktåtkomst till personuppgifter som behandlas i en arbetsmarknadspolitiskdatabas. Direktåtkomsten är dock förbehållen endast den som på grund av sinaarbetsuppgifter behöver tillgång till uppgifterna.Direktåtkomst inom en myndighetsorganisation innebär inte att samtliga anställda har tillgång till uppgifterna. Tvärtom medför personuppgiftslagens allmännabestämmelser om grundläggande krav på och säkerhet vid behandling m.m. att olika åtgärder måste vidtas som förhindrar missbruk. Det kan till exempel innebäraatt åtkomst till olika uppgifter inom en myndighet är starkt begränsad tillolika behörighetsnivåer, vilket i sin tur innebär att det i slutändan är etthögst begränsat antal personer som har tillgång till samtliga uppgifter.Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer måste sätta upp klara ochtydliga gränser i fråga om vilka personkategorier som skall ha tillgång tillvilka uppgifter för att kunna utföra sitt arbete.Av bestämmelsen framgår även att regeringen, eller den myndighet regeringenbestämmer, meddelar föreskrifter om sådan direktåtkomst.12 §Det materiella innehållet i paragrafen motsvaras av den nya 16 a § lagen omarbetsförmedlingsregister (SFS 2001:1152 som träder i kraft ). Av bestämmelsen framgår att , de allmännaförsäkringskassorna, och arbetslöshetskassorna fårha direktåtkomst till personuppgifter som behandlas i en arbetsmarknadspolitiskdatabas om det behövs för de ändamål som avses 5 §. Vidare framgår attregeringen meddelar föreskrifter om vilka uppgifter som får omfattas avdirektåtkomst.13 §Innehållet i paragrafen behandlas i avsnitt 5.8. Enligt första stycket är det, med hänsyn till risken för intrång i denpersonliga integriteten, endast möjligt att lämna ut uppgifter i databasen enskild på medium för automatiserad behandling om regeringen har föreskrivitdetta. Av andra stycket framgår att regeringen, eller den myndighet regeringenbestämmer, meddelar föreskrifter om vilka personuppgifter som får lämnas ut påmedium för automatiserad behandling till myndigheter och enskilda.14 §Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.9.Bestämmelsen i första stycket begränsar användningen av sökbegrepp. Känsligapersonuppgifter enligt 13 § personuppgiftslagen (1998:204) samt andra ömtåligapersonuppgifter som avses i 9 § andra stycket och 10 § i lagen inte får användas som sökbegrepp. Koder för arbetshandikapp får dock användas som sökbegrepp föratt underlätta förmedling av arbete åt arbetshandikappade samt för att kunnaframställa avidentifierad statistik där uppgifter om enskilda personer inte kanutläsas. Denna sökmöjlighet finns redan i nu gällande registerlagstiftning (se20 § 2). De överväganden från integritetssynpunkt som gjorts beträffande dessasökbegrepp framgår av prop. 1993/94:235 Lag om arbetsförmedlingsregister, s. 33ff.I andra stycket anges att regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer,meddelar föreskrifter om begränsningar i övrigt av de sökbegrepp som fåranvändas. Genom begränsningar av vilka sökbegrepp som är tillåtna begränsas vadsom är att anse som en allmän handling och vad som kan bli tillgängligt förutomstående.Bestämmelsen är utformad enligt förslag från Lagrådet.15 §Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.11.Personuppgiftslagens bestämmelser om rättelse och skadestånd skall tillämpasäven vid behandling av personuppgifter inom den arbetsmarknadspolitiskaverksamheten.16 §Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.12.I paragrafen anges de särskilda bestämmelser som tar över arkivlagensbestämmelser om bevarande och gallring. Bestämmelsen behandlar skyldigheten attgallra personuppgifter efter vissa angivna tidpunkter. Skyldigheten att gallrainnebär att personuppgifterna skall förstöras när tidpunkten för gallring ärinne. Förstöring innebär bland annat att uppgifterna förs över till annandatabärare om överföringen innebär informationsförlust eller att sökmöjlighetergår förlorade i och med överföringen.