prop · GQ0330 · 2002-12-19 00:00:00 — Betänkandet behandlar de delar av äldrepolitiken som gäller äldre människors möjligheter till akti- vitet, delaktighet och inflytande. Frågor som berör vård och omsorg om äldre kommer att redovisas i beredningens slutbetänkande som skall Skr. 2002/03:30 redovisas till regeringen senast . Syftet med handlingsplanen är att lägga fast grundvalarna för en äldre- politik på lång sikt. I propositionen Nationell handlingsplan för äldre- politiken (prop. 1997/98:113) föreslog regeringen nationella mål och inriktning för äldrepolitiken samt en långsiktig strategi inklusive ett fler- tal konkreta insatser. För att finansiera denna satsning föreslog regeringen förstärkningar med . Dessutom föreslog regeringen i propositionen Bostadspolitik för hållbar utveckling (prop. 1997/98:119) att skulle anslås för att påskynda utbyggnaden av äldrebostäder samt för att höja standarden i befintliga bostäder och andra lokaler för äldre. antog regeringens förslag och avsatte medel i den ekono- miska vårpropositionen för (prop. 1997/98:150). Utveckling inom vård och omsorg om äldre Vården och omsorgen om de äldre har utvecklats till att i huvudsak omfatta personlig omvårdnad, tillsyn och sjukvård snarare än servicebetonade insatser som städning, inköp och tvätt. De äldre som tidigare vistades på långvårdskliniker bor i ordinärt boende eller i kommunens särskilda boendeformer. Andelen äldre som varit mottagare av äldreomsorg har varit tämligen oförändrad . av samtliga personer i åldersgruppen har någon form av offentligt finansierad äldreomsorg. Insatserna har dock alltmer förskjutits mot personer . Äldres vård- och omsorgsbehov förväntas öka under komman- de decennier. Ett förbättrat hälsotillstånd inom gruppen liksom inom befolkningen som helhet förväntas dock i viss utsträckning fördröja denna utveckling. Kontinuerligt och långsiktigt folkhälsoarbete kan bidra till att minska förväntad ökning av vårdbehovet. Kommunernas bruttokostnader för vård och omsorg till äldre uppgår till . Kostnaderna har ökat något , delvis som ett resultat av ett höjt kostnadsläge men också på grund av bl.a. ett ökat antal äldre i befolkningen. Kommu- nernas möjligheter att möta de ökade vård- och omsorgsbehoven fram- över beror bl.a. på hur deras ekonomi utvecklas liksom utvecklingen av samhällsekonomin i stort. För att förbättra kommuners och landstings finansiella ställning har staten tillfört kommun- och landstingssektorn i generella statsbidrag. Personalförsörjning och kompetens Skr. En av förutsättningarna för att uppnå god kvalitet inom äldreomsorgen är att det finns tillräckligt med personal och att personalen har rätt kom- petens. har behovet att nyanställa personal ökat, bl.a. på grund av ökade pensionsavgångar bland personalen samt en ökad andel äldre i befolkningen. har antalet anställda inom den kommunala äldreomsorgen ökat med cirka 29 500 personer. De grupper som ökat kraftigast i antal är sjuksköterskor, arbetsterapeuter och sjukgymnaster vilket givit ett kompetenstillskott till äldre- och handi- kappomsorgen. För att främja personalrekryteringen har kommuner och vård- och omsorgsföretag vidtagit en rad åtgärder, ofta i samverkan med andra kommuner och/eller landsting. Bland annat har man försökt ändra arbetstider, höja sysselsättningsgraden samt utveckla kontakten mellan skola och arbetsliv. Åtgärder som vidtas för att på klara kompetensförsörjningen är bl.a. att stimulera fler att söka utbildningar som är riktade mot yrken inom äldreomsorgen. som vården och omsorgen är i behov av personalförstärk- ningar finns en omfattande deltidsarbetslöshet inom sektorn. har staten, och för att erbjuda ytterligare arbetstid till dem som är deltidsarbetslösa. Bland annat till följd härav minskar deltids- arbetslösheten. Regeringens mål att halvera deltidsarbetslösheten beräknar AMS är uppfyllt vid utgången av . För att ytterligare påverka förhållanden som försvårar för dem som arbetar deltid att få utökad arbetstid har beslutat att avsätta för att stimulera försök med nya arbets- organisationer och arbetssätt. Medel kommer också att avsättas till kompetensutveckling för deltidsarbetslösa, aktionsinriktad forskning och informationsinsatser. Även satsningar för att öka antalet invandrare i vården genomförs. För att stimulera fler att välja vårdutbildningar pågår en försöksverk- samhet som innebär att kommuner, landsting och entreprenörer får stat- ligt stöd för att anställa arbetslösa och erbjuda dem arbete på halvtid och studier . Syftet är att erbjuda individen en heltids- anställning efter genomgången utbildning. Försöksverksamheten skall pågå fram till . Antalet platser på sjuksköterskeutbild- ningen har utökats och en specialistutbildning har införts varav en riktar sig mot vården av äldre. Att personalen har god kompetens är en viktig förutsättning för en god äldreomsorg. För att uppnå bestående förändringar krävs en rad åtgärder främst från arbetsgivare inom kommuner och landsting. Det är av stor vikt att de yrkesgrupper som arbetar inom äldreomsorgen får utbildning som svarar mot de ökade kompetenskraven inom vård- och omsorgsområdet. Regeringens uppfattning är att kommunerna behöver vidareutveckla strategier med åtgärder som kan vidtas för att förbättra personalens kompetens. Många arbetsledare och biståndsbedömare saknar högskoleutbildning och staten har i den nationella handlings- planen genom stimulansbidrag gjort en särskild satsning på fortbildning av arbetsledare och biståndsbedömare inom äldreomsorgen för att höja kompetensen för dessa personalgrupper. har drygt 5 600 anställda fått vidareutbildning. uppdrag följt upp fortbildningssatsningen och bedömer att insatserna givit goda resultat och erfarenheter. används till fortbildning enligt regeringsbeslut och kommer att slutredovisa satsningen . Regeringen anser att det är av stor vikt att fortbildning för arbetsledare och biståndsbedömare ingår som en naturlig och självklar del i en långsiktig strategi för kontinuerlig utveckling av både personal och arbetsformer inom äldreomsorgen. Behovet av att rekrytera personal till vård och omsorg om äldre kom- mer att vara fortsatt stort framöver och beräknas också öka ytterligare bl.a. på grund av att andelen äldre ökar samt ökade pensionsavgångar bland personalen. beräknas närmare 180 000 årsarbetare motsvarande 220 000 personer behöva rekryteras vid oförändrad sysselsättningsgrad. För att stödja kommuner och landsting i arbetet med att förbättra situationen vad gäller kompetensförsörjning har regeringen beslutat om en plan för kompetensförsörjning av personal inom kommunernas vård och omsorg om äldre och personer med funktionshinder. utarbetas gemensamt av tio myndigheter. Syftet med insatserna i planen är att skapa bättre förutsättningar för kommuner och företag att fullgöra sitt ansvar som huvudmän för och/eller utförare av vård och omsorg. Planen skall slutredovisas . infördes en ny bestämmelse i socialtjänstlagen om att kvaliteten i verksamheter systematiskt och fortlöpande skall utvecklas och säkras. har på regeringens uppdrag följt upp kommunernas arbete med att utveckla kvaliteten och införa kvali- tetssystem inom vården och omsorgen om äldre. Slutsatsen är att de flesta kommuner är mycket engagerade i arbetet med att utveckla kvali- teten men man har kommit olika långt. Kommunerna har system och regler kring många av de områden som behandlas i all- männa råd, men det saknas ofta en sammanställning och samordning av Kommunerna arbetar exempelvis med kvalitetssystem för hantering av klagomål och synpunkter, brukarundersökningar, utveckling av garantier på insatser, inrättande av äldreomsorgsinspektö- rer/äldreombudsmän, utveckling av yrkesroller införande av kontakt- mannaskap samt utveckling av kvalitet kring kost- och nutritionsfrågor. Det finns dock kommuner som ännu inte påbörjat arbetet med att införa kvalitetssystem enligt gällande lag och allmänna råd och Regeringen redovisade i handlingsplanen behovet av att ge särskild prioritet åt arbetet med att finna metoder för att utveckla och bedöma kvaliteten inom äldreomsorgen. Ett viktigt instrument för att säkra kvaliteten är att införa kvalitetssystem för verksamheten. Regeringen vill understryka att det är önskvärt att kommunerna priori- terar arbetet med att utveckla metoder för kvalitetsbedömningar. vårdtagare och anhöriga är bemötande, flexibilitet och engagemang centralt för upplevelse av kvalitet. För personalen handlar det t.ex. om Skr. hur man mår på arbetet, trivsel, tid för pauser, möjlighet till handledning Det är av stor vikt att dessa aspekter tas tillvara vid sidan av det kvalitetssäkringsarbete som utgår från mätbara kriterier. Brister i samverkan mellan kommuner och landsting har funnits såväl före som efter Ädelreformens genomförande, vilket i vissa fall lett till kvalitetsbrister, försämrad kontinuitet i samhällets insatser och därmed också otrygghet för berörda personer. Kommuner och landsting har ett gemensamt ansvar för att se till att samverkan kommer till stånd så att önskvärda förbättringar av vården och omsorgen kan ske. tillförde resurser för att öka den medicinska kompetensen och tillgången på läkare samt också att förbättra samverkan mellan huvudmännen För att tydliggöra hur samverkan skall ske bör huvudmännen enligt regeringens bedömning sluta samverkansavtal. regeringens uppdrag följt upp hur detta arbete fortskrider och konstaterar att kommuner och landsting arbetar för att förbättra samverkan och att det har skett en viss utveckling inom området . Bland annat upprättas på många håll i landet, avtal för läkarmedverkan vilket kan avläsas i en förbättring av läkarstödet i den kommunala vården och omsorgen, framförallt inom det särskilda boendet. fortfarande brister i samverkan bl.a. fungerar rehabiliteringsinsatser för Regeringen har lämnat en proposition till med förslag att kommuner och landsting får möjlighet att inrätta en gemensam gemensamt fullgöra uppgifter på vård- och Syftet är främst att underlätta en gemensam finansie- ring och prioritering mellan parterna. Genom denna möjlighet kommer det att finnas förutsättningar att inrätta lokala s.k. äldreombudsmän eller liknande funktion inom vård och omsorg vars funktion kan vara att följa upp enskilda ärenden, hantering av klagomål, informationsspridning, enskild vägledning m.m. I propositionen föreslås ändringar i lagen (1990:104) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård (betalningsansvarslagen). lade föreslås ersättas med utskrivningsklar. sakligen att kommunerna blir betalningsansvarig för en utskrivningsklar patient först sedan en vårdplan upprättats. Den statliga tillsynen är ett viktigt instrument som syftar till att trygga de enskildas rättssäkerhet samt säkerställa att insatser inom och hälso- och sjukvården är av god kvalitet. också säkerställas att ett decentraliserat ansvar kan förenas med kraven på nationell likhet. I och med handlingsplanen förstärktes Socialstyrel- sens och länsstyrelsernas tillsynsenheter för att intensifiera tillsynen över vården och omsorgen för äldre och personer med funktionshinder. Regeringen angav även att tillsynen skulle stärkas genom en utökad samordning och samverkan mellan tillsynsmyndigheterna. mellan huvudmännen har utvecklats genom att ett nationellt program för social tillsyn beslutats av de båda tillsynsmyndigheterna. 2002 trädde en ny socialtjänstlag i kraft. Den nya lagen stärker den enskildes rätt till bistånd. Den medför också en förstärkt tillsyn över genom att länsstyrelserna ges rätt att inspektera all verksamhet under dess tillsyn. Länsstyrelserna har också genom den nya lagen fått utvidgad rätt att ingripa mot missförhållanden i Regeringen anser att det finns behov av att ytterligare förstärka resur- serna vid länsstyrelserna och då tillsynsresurserna allt- jämt är förhållandevis begränsade och det finns behov av att utveckla nya, effektiva och mer aktiva former för tillsyn. budgetpropositionen för att länsstyrelserna och regionala tillsynsenheter tillförs medel motsvarande närmare 100 anställ- ningar som äldreskyddsombud. Äldreskyddsombudets uppgift skall vara att verka för att kvaliteten inom vård och omsorg om äldre förbättras genom aktiv tillsyn där de äldre får möjlighet att föra fram synpunkter på vården och omsorgen. För att öka rättssäkerheten för äldre i vård och omsorg och för att säkra kvaliteten i dessa verksamheter infördes en ny bestämmelse i social- tjänstlagen som ger personal och andra verksamma inom vården och omsorgen om äldre skyldighet att anmäla allvarliga har på regeringens uppdrag följt upp lagen och konsta- terar att det inte alldeles enkelt kan avgöras huruvida antalet anmälningar är stort eller litet i förhållande till antalet äldreomsorgsmottagare som är cirka 240 000. Cirka 890 anmälningar gjordes . ningar gjordes i 138 kommuner och i 20 enskilda verksamheter. ningarna gällde såväl enskilda personer som hela verksamheter. inte självklart att varje anmälan verkligen avspeglar ett allvarligt missför- Den kan ibland peka ut mer allmänna brister i kommunernas vård och omsorg. Att antalet anmälningar har ökat kan tolkas positivt och tyda på att anmälningsskyldigheten och instruktioner är kända bland Det kan även tyda på att arbetsklimatet är positivt och att personalen öppet kan diskutera de brister som finns i verksamheten och snabbt vidta åtgärder om det behövs för att skydda den enskilde. bedömer att lagen har ökat rättssäkerheten för den enskilde och personer som har insatser från äldreomsorgen har därmed fått en tryggare situation. Regeringen anser att det är av största vikt att det sker en fortsatt fort- löpande uppföljning av lagen om anmälningsskyldighet och dess tillämp- Bland annat bör antalet anmälningar och orsakerna till anmäl- Forskningen inom äldreområdet är av begränsad omfattning i förhållande till de behov av kunskap som finns inom området. medel i den nationella handlingsplanen för att öka omfattningen av forsk- ningen inom äldreområdet. Handlingsplanen omfattade också särskilda satsningar för att utveckla vården och omsorgen om äldre. Inom ramen för satsningarna på FoU-verksamhet har 15 regionala forsknings- och utvecklingscentrum fått stimulansbidrag. nationella forskningsinstitut inrättats med uppgift att bedriva forskning och forskarutbildning samt svara för uppbyggnaden av nätverk mellan Fyra huvudmän har byggt upp vertikala områdesdatabaser inom äldreområdet för att få fortlöpande och kvalificerad uppföljning av verksamhet inom vården och omsorgen om äldre (SNAC). Syftet med Skr. områdesdatabaserna är att beskriva och över tiden följa de äldres hälsa, funktionsförmåga och behov av vård och omsorg samt hur dessa behov tillgodoses genom insatser av anhöriga, kommuner och landsting. , som på regeringens uppdrag följt upp satsningen inom detta område, bedömer att de hittillsvarande erfarenheterna av FoU-verk- samheterna är positiva och en del av verksamheterna har redan etablerat en stark ställning i respektive region. huvudmännen har utvecklats som strukturer och relationer växer fram mellan kompetenser inom universitet/högskola och den prak- tiska äldreomsorgen och vården. Regeringen anser att en kontinuerlig utveckling av kvaliteten i äldre- omsorgen är nödvändig vad gäller såväl metoder och arbetssätt som innehållet i olika insatser. Det förutsätter att verksamheten på ett ända- målsenligt sätt kan anpassas efter förändringar av de äldres vårdbehov. Regeringen bedömer att en bred och mångsidig forskning kring äldres behov är av avgörande betydelse för att ge ett värdefullt tillskott av sådan kunskap. Mot den bakgrunden sker en fort- satt ekonomisk satsning på de två nationella forskningsinstituten och de 15 regionala forsknings- och utvecklingscentrumen som initierats inom ramen för den nationella handlingsplanen. Likaså fortgår satsningen på utveckling av vertikala områdesdatabaser I den nationella handlingsplanen gjordes särskilda satsningar för att utveckla stödet till anhöriga som vårdar en närstående, telefonupplys- ningsverksamhet, uppsökande verksamhet samt folkhälsoarbete för äldre. har haft regeringens uppdrag att följa upp satsningarna och bedömer att satsningarna på anhörigstöd och uppsökande verksamhet givit särskilt positiva resultat. Utvecklingen av anhörigstödet har inneburit ett synliggörande av de anhörigas situation och deras insatser. Med hjälp av stimulansbidraget har befintliga stödformer vidareutvecklats och nya stödformer har till- kommit och spridits till fler kommuner. är att anhöriga till personer i särskilt boende erbjuds stöd i ökad utsträckning än tidigare, personal har utbildats i framförallt bemötande av anhöriga, anhörigcentrum har skapats i drygt hälften av kommunerna. Anhörigkonsulenter finns i ett flertal kommuner, avgiftsfri avlösning i det egna hemmet har utökats och förebyggande anhörigstöd i form av semestervistelse eller hälsoundersökning har börjat utvecklas. Behovet av en fortsatt utveckling av stödet till anhöriga är fortfarande Regeringen anser därför att det påbörjade utvecklingsarbetet måste fortsätta och vidareutvecklas och regeringen kommer att fortsätta att följa utvecklingen av anhörigstödet i kommunerna. pågår en analys av de ekonomiska konsekvenserna av en särskilt reglerad skyldighet för socialnämnden att stödja dem som vårdar närstående. Regeringen avser att återkomma till i frågan. Genom projekten med uppsökande verksamhet har över 4 000 äldre regelbundet tagit emot hembesök. De äldre har visat stort intresse och varit villiga att ta till sig råd om bl.a. kost och motion. visar tydligt på ett positivt resultat och att man även med små resursinsatser kan nå påtagliga effekter när det gäller att skapa en ökad trygghet och stärka den enskildes egenvårdsförmåga. verksamhet kan ses ur ett hälsofrämjande och förebyggande perspektiv. 2002/03:30 Att värdet av en förebyggande strategi också kan motiveras samhälls- ekonomiskt, pekar på betydelsen av att utveckla ett förebyggande förhåll- ningssätt i samhällets omsorger om de äldre och deras anhöriga. Ett förebyggande arbetssätt innebär tidiga insatser, som stärker den enskildes förmåga att klara vardagen och därmed bidrar till en bättre livskvalitet. skapas en möjlighet att nå anhöriga som behöver stöd och uppskattning själva. Regeringen anser att uppsökande verksamhet bland äldre bör utgöra ett naturligt och självklart inslag i alla kommuner. Det är angeläget att en spridning sker till landets kommuner av den kunskap som framkommit genom de aktiviteter som genomförts inom ramen för försöksverk- Stimulansbidragen för att uppmuntra utveckling och nytänkande inom vård, omsorgs- och serviceverksamhet bland äldre resulterade i att mer än 200 lokala projekt har genomförts av kommuner, landsting och fri- villigorganisationer enskilt eller i samverkan. Projekt har bedrivits inom områden som bl.a. information och telefonupplysning, informations- teknologi för äldre, brukarinflytande, kvalitetsutveckling, demensvård, vård för äldre med psykisk ohälsa, äldre invandrare m.m. projekten visar på positiva effekter och erfarenheterna kommer i många fall att tillvaratas inom den ordinarie verksamheten. utvecklingsarbete finns bl.a. inom områdena brukarinflytande, det sociala innehållet i äldreomsorgen, insatser för äldre med psykisk ohälsa och personer med demenssjukdomar och deras anhöriga samt äldreomsorg till personer med utländsk bakgrund. Regeringen har beslutat att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att sammanställa kunskaper om situationen för personer med demenssjukdomar och deras anhöriga samt identifiera utvecklingsom- råden där åtgärder behöver sättas in. Arbetsgruppen skall behandla ett flertal områden, bl.a. tillgänglighet till utredning, diagnos och medicinsk behandling, tillgången till anhörigstöd och utbildning samt kvalitets- Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att för- bättra situationen inom vården och omsorgen om äldre personer såväl inom politikområdet Äldrepolitik som inom andra politikområden. kanske mest betydelsefulla åtgärden är införandet av nya avgiftsbestäm- melser inom äldre- och handikappomsorgen. Vidare har satsningar på bl.a. fler äldrebostäder gjorts. Nya och preciserade bestämmelser om avgifter inom äldre- och handi- kappomsorgen trädde i kraft . ett högkostnadsskydd införs för avgifter för hemtjänst, dagverksamhet och avgifter för hälso- och sjukvård samt för bostad i sådant särskilt boende som inte omfattas av hyreslagens bestämmelser. med högkostnadsskyddet är att säkerställa att den enskilde skyddas mot alltför höga avgifter. infördes preciserade regler om ett lägsta belopp (förbehållsbelopp) som den enskilde som betalar avgift skall ha rätt att förbehålla sig av sina egna medel innan avgift får tas ut. Nya bestämmelser om beräkning av vilka inkomstslag som skall ingå i avgiftsunderlaget för bestämmande av förbehållsbelopp och avgift träder Regeringen bedömer att de nya avgiftsbestämmelserna kommer att förbättra den ekonomiska situationen för en stor del av dem som betalar avgift för vård och omsorg. Regeringen kommer att noga följa utveck- Äldre personer som inte kunnat kvalificera sig för en pension som ger tillräcklig försörjning är beroende av socialbidrag för sitt Bland annat mot den bakgrunden har beslutat att införa ett s.k. äldreförsörjningsstöd fr.o.m. . detta skall alla som fyllt och som bor i garanteras en skälig levnadsnivå samt ersättning för skälig bostadskostnad. Ett stimulansbidrag för ny- och ombyggnad av särskilda bostäder för äldre utgick till . har följt upp bidraget och rapporterar att cirka 5 700 nya eller ombyggda bostäder tillskapats. Av dessa är cirka två tredjedelar ombygg- da bostäder och resterande del nybyggda bostäder. nettotillskottet till cirka 2 800 nya bostäder med hög standard. bedömning är att bidraget haft en positiv inverkan på utbyggnadstakten. Anslaget har bidragit till att antalet projekt ökat och har även gjort det möjligt att utöka omfattningen av redan befintliga äldrebostadsprojekt. Antalet icke verkställda beslut och domar inom äldreomsorgen beror framförallt på bristen av särskilt boende och regeringen bedömer att ett stort antal bostäder ytterligare behöver tillkomma för att råda bot på detta De äldres ställning har stärkts genom införandet i social- tjänstlagen av en skyldighet för personal och andra verksamma inom vård och omsorg om äldre att anmäla allvarliga missförhållanden, återin- förandet och förstärkningen av överklagningsrätten inom , samt att en sanktionsavgift kan åläggas en kommun eller ett landsting som dröjt för länge med att verkställa ett domstolsavgörande. infördes en regel om att en sanktionsavgift skall kunna åläggas kommuner och landsting som dröjer alltför länge med att verkställa domar avseende insatser enligt socialtjänstlagen och LSS, s.k. domstols- Behörigheten för den som är ställföreträdare för en person med nedsatt beslutsförmåga kan behöva förtydligas eller revideras, särskilt i det fallet att huvudmannen skall bli föremål för någon vård- eller omsorgsinsats. Utredningen om förmyndare, gode män och förvaltare utreder för närvarande frågor om rättsskyddet för bl.a. äldre personer som inte längre har förmåga att fatta egna beslut. Utredningen skall lämna sitt fanns drygt 3 000 icke verkställda beslut och 47 icke verkställda domar enligt 6 f § SoL. verkställda besluten och 44 domar rörde plats i särskilt boende. Regeringen anser att det är oacceptabelt att kommuner inte verk- ställer beslut om lagakraftvunna domar. Flertalet icke verkställda beslut och domar rör plats i särskilt boende. Regeringen avser att följa frågan, Skr. 2002/03:30 bl.a. har och länsstyrelserna i uppdrag att fortsätta kart- lägga och analysera icke verkställda beslut och domar. Även andra satsningar har genomförts som har betydelse för de äldres situation.