prop · GQ036 · 2002-10-08 00:00:00 — Regeringens förslag: Årsredovisningen skall innehålla uppgifter om sjukfrånvaro hos kvinnor respektive män samt hos anställda i åldersin- tervallerna , och eller äldre. Sjukfrån- varo för undergrupperna skall anges i procent av gruppens samman- lagda ordinarie arbetstid . Uppgiften skall inte lämnas om antalet anställda i gruppen är högst tio eller om uppgiften kan hänföras till en enskild individ. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regering- ens. Arbetsgruppen har dock föreslagit undantag från uppgiftsskyldighe- ten endast i de fall då antalet anställda i en sådan undergrupp som avses med förslaget understiger fem. Remissinstanserna: avstyrker en indelning efter ålder och kön. En sådan redovisning skulle enligt inspektionen bli alltför detaljerad. och anser att det finns skäl att finfördela åldersindelningen ytterliga- re. anser att uppgifterna om sjukfrånvaro i olika åldrar bör vara könsfördelade. , De Handikappades riksför- bund och invänder att gränsen för redovisning av sjukfrånvaro i undergrupperna är för lågt satt med hänsyn till integritetsaspekten. Remissinstanserna i övrigt är positiva till eller har inte haft några invändningar mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: De utredningar som har studerat ut- vecklingen av sjukfrånvaron har funnit väsentliga skillnader i sjukfrånva- rons omfattning hos kvinnor respektive män samt hos personer i olika åldersgrupper. Genom att precisera sjukfrånvaron efter ålder och kön hos respektive arbetsgivare kan man få en bredare och mer nyanserad bild av sjukfrånvaron. På detta sätt blir redovisningen ett mer verksamt medel för att minska sjukfrånvaron. Årsredovisningslagen, lagen om årsredovisning i kreditinstitut och Prop. 2002/03:6 värdepappersbolag samt lagen om årsredovisning i försäkringsföretag föreskriver att uppgift om antalet anställda skall lämnas för- delat på kön. Det ligger därför nära till hands att införa uppgiftsskyldig- het om sjukfrånvaro hos kvinnor och män. Syftet med könsindelningen är att ställa kvinnors respektive mäns sjukfrånvaro i relation till respektive köns sammanlagda årsarbetstid. Den föreslagna ordningen underlättar jämförelser av sjukfrånvaron hos kvinnor respektive män. Förslaget in- nebär alltså inte att uppgift skall lämnas om kvinnors respektive mäns andel av den totala sjukfrånvaron. Uppgift om sjukfrånvaro bör också lämnas för anställda i olika ålders- grupper. Intervallerna föreslås vara , och eller äldre. Den åldersfördelade redovisningen bör göras på samma sätt som redovisningen av sjukfrånvaro efter kön. statistik möjliggör i och för sig en finare åldersindelning än den regering- en föreslår. Regeringen anser dock att behovet av skydd för den enskil- des integritet och strävandena efter att begränsa arbetsgivarnas administ- rativa börda talar för den föreslagna indelningen. Vid redovisningen av sjukfrånvaro efter kön och ålder måste hänsyn tas till de anställdas behov av skydd för den personliga integriteten vid redovisning av sjukfrånvaro i undergrupperna. Det är inte acceptabelt att man utifrån redovisningen skall kunna dra slutsatser om en enskilds sjuk- frånvaro. Enligt regeringens bedömning tillgodoser den gräns vid färre än fem personer i varje grupp som arbetsgruppen föreslagit inte i tillräck- ligt hög grad behovet av skydd för den personliga integriteten. Regering- en föreslår därför i stället att uppgift om sjukfrånvaro inte skall lämnas om antalet anställda i en grupp är högst tio eller om uppgiften kan hänfö- ras till en enskild individ. Även dessa bestämmelser bör föras in i de fö- reslagna nya paragraferna i 5 kap. 18 a § årsredovisningslagen respekti- ve 4 kap. 1 a § lagen om redovisning. I författningskommen- taren till dessa lagrum behandlas denna fråga närmare, se avsnitt 7.1. Regeringens förslag: Årsredovisningen skall innehålla uppgift om lång- Redovisningen skall avse den andel av sjukfrånvaron som avser sjukfrånvaro av eller Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna är positiva till en sär- redovisning av långtidssjukfrånvaron. anser dock att en redovis- ning av långtidssjukfrånvaro bör kompletteras med en orsaksanalys. , samt Svenska Kommun- förbundet och anser att definitionen av begreppet långtidssjukfrånvaro bör relatera till sjuklöneperiodens längd. ringsnämnden finner arbetsgruppens förslag till redovisningsmetod av långtidssjukfrånvaro alltför komplicerad. Det vore enligt nämnden en bättre lösning att låta försäkringskassorna föra statistik över långtidssjuk- Skälen för regeringens förslag: Uppgifterna om kön och ålder torde Prop. 2002/03:6 vara lätta att ta fram för arbetsgivarna. Man bör vara restriktiv med att ställa ytterligare krav på uppgifter. En uppgift som dock har ett stort in- formationsvärde är en uppdelning av sjukfrånvaron på korttids- respekti- ve långtidssjukfrånvaro. Långtidssjukfrånvaron har ökat mer än korttids- sjukfrånvaron och leder i många fall till förtidspensionering. Det är där- för särskilt angeläget att åtgärder vidtas mot långtidssjukfrånvaron. Upp- gifter om sådan frånvaro förbättrar uppföljningen av utvecklingen på området. Eftersom den totala sjukfrånvaron redovisas behövs inte någon särskild redovisning av korttidssjukfrånvaro. I likhet med anser regeringen att det kan vara av värde om uppgifter om långtidssjukfrånvaro analyseras eller kommenteras närmare i årsredovisningen. Regeringen är dock inte beredd att i lag föreskriva en sådan skyldighet. Det hindrar dock inte att redovisningen kompletteras med sådana analyser eller kommentarer. Det finns inte någon allmänt vedertagen definition av begreppet lång- tidssjukfrånvaro. I vissa rapporter om denna har dragit gränsen vid 60 dagars sjukfrånvaro. Vidare har visat att antalet sjukfrånvarande med mer än 60 dagars sjukfrånvaro är jämförelsevis litet men att kostnaderna för dessa personers sjukfrånvaro däremot är stora. Regeringen föreslår därför att gränsen för långtidssjuk- frånvaro i detta sammanhang dras vid . Beräkningen av andelen långtidssjukfrånvaro skall göras på ett annat sätt än beräkningen av andelen sjukfrånvarande indelade efter kön och ålder. Redovisningen avser andelen långtidssjukfrånvaro av den totala sjukfrånvaron. Frågan om beräkningen av långtidssjukfrånvaro tas också upp i författningskommentaren i avsnitt 7.1. Hur de närmare beräkning- arna av långtidssjukfrånvaro skall göras i övrigt bör överlåtas till praxis- utvecklingen och prövas inom ramen för vad som är god redovisnings- sed. Även bestämmelsen om redovisning av långtidssjukfrånvaro bör föras in i de föreslagna nya bestämmelserna i 5 kap. 18 a § årsredovisningsla- gen respektive 4 kap. 1 a § lagen om redovisning. Regeringens bedömning: Det bör inte nu införas någon skyldighet att lämna ytterligare uppgifter om sjukfrånvaro i årsredovisningen än de som Arbetsgruppen har inte föreslagit att någon ytterligare indikator skall Remissinstanserna: och anser att redovisningen av sjukfrånvaro bör ske per verksamhetsområde eller verksamhetsgren i stället för på företagsnivå. bund och menar att redovisningen av sjuk- frånvaro hos kommunerna bör göras för varje verksamhetsgren. läkarförbund anser att redovisningen även bör indelas per yrkesgrupp och per verksamhetsområde. Verket för innovationssystem anser att det bör redovisas på vilket sätt åtgärder vidtagits för att aktivt förebygga ohälsa och på vilket sätt rehabilitering av redan sjukskrivna genomförs. 2002/03:6 JämO anser att arbetsgivarna i årsredovisningen bör informera om hur många anställda som finns i rehabiliteringsprogram uppdelat på kvinnor och män. föreslår att antalet beviljade för- tidspensioner/sjukbidrag skall redovisas. menar att det i redovisningen bör framgå hur stor andel av den totala sjukfrånvaron som utgörs av deltidssjukfrånvaro. LO föreslår en uppdelning av sjuk- frånvaron mellan arbetare och tjänstemän. Skälen för regeringens bedömning: har visat att befintliga statistiska uppgifter om sjukfrånvaro ger en svårtolkad infor- mation om sjukfrånvaron. Uppgifter om hur sjukfrånvaron fördelar sig på t.ex. yrkeskategorier, anställningsformer eller anställningstider skulle sannolikt underlätta analyserna av sjukfrånvarons orsaker. Regeringens utgångspunkt har emellertid varit att endast ett fåtal indikatorer skall väl- jas för att det inte skall vara alltför betungande för arbetsgivarna att ta fram uppgifterna. Ju fler indikatorer som redovisas desto större blir också risken att personliga förhållanden hos enstaka individer eller mindre grupper av individer kan bli allmänt kända. Regeringen anser därför att det inte bör införas någon skyldighet att lämna ytterligare uppgifter. Det kan emellertid finnas ett värde i information om sjukfrånvarons fördelning på olika verksamhetsområden eller verksamhetsgrenar. Detta gäller särskilt i kommuner, landsting eller i större företag där det finns många skilda arbetsuppgifter och stora skillnader i arbetsvillkoren mellan olika verksamhetsgrenar. Sjukfrånvaron i en verksamhetsgren kan dess- utom avvika väsentligt från övriga verksamhetsgrenar. Regeringen över- väger hur uppgifter om sjukfrånvaro på verksamhetsom- rådesnivå skulle kunna inhämtas från offentliga arbetsgivare. Regeringen är därför inte beredd att nu föreslå att det skall införas skyldighet att läm- na uppgifter om sjukfrånvaro på verksamhetsområdesnivå. 5.6Undantag för vissa mindre arbetsgivare samt utlands- anställda Regeringens förslag: Uppgift om sjukfrånvaro behöver inte lämnas om antalet anställda uppgått till i medeltal högst tio. Uppgiften behöver inte heller lämnas för anställda utomlands. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag såvitt avser undantaget för mindre företag. inte någon motsvarande undre gräns i lagen om redovisning och inte heller något undantag för anställda utomlands. Remissinstanserna: Flera remissinstanser har synpunkter på gräns- dragningen för vilka arbetsgivare som skall redovisa sjukfrånvaro. missinstanserna är dock i princip positiva till att en nedre gräns sätts för vilka arbetsgivare som skall omfattas av redovisningsplikten. Näringsliv anser att redovisningsskyldigheten bör begränsas till företag med fler än 100 anställda. förespråkar en gräns vid förslag om redovisningskrav för icke-börsnoterade företag med hänvis- ning till att uppgiftsskyldigheten skulle innebära en stor administrativ Prop. och kostnadsmässig belastning för små företag och att antalet intressenter som läser dessa företags årsredovisningar är få. försäkringsverket, , och Arbetsgivaralliansen föreslår att redovisningskravet inskränks till att omfatta arbetsgivare med minst 25 anställda. hand en gränsdragning vid företag vars balansomslutning översti- ger 1 000 basbelopp eller som har fler än 200 anställda, och i andra hand vid 30 anställda. budsmannen menar att gränsen är för låg för att den enskildes integritet Industrifacket anser å sin sida att även företag med färre än elva anställda skall åläggas en redovisningsskyldighet. Kommunalekonomer framhåller att undantaget från redovis- ningsskyldigheten av integritetsskäl bör gälla även kommunalförbund med högst 10 anställda. arbetsgruppen i sitt förslag inte har tagit hänsyn till att många svenska företag har anställda utomlands. Skälen för regeringens förslag: Företag som är skyldiga att lämna årsredovisning omfattas av förslaget i denna proposition. stämmelsen om redovisning av sjukfrånvaro avser årsredovisningar un- dantas sådana s.k. bokslutsföretag som enligt bokföringslagen inte är skyldiga att lämna årsredovisning. Det gäller de bokslutsföretag i vilka antalet anställda i verksamheten i medeltal uppgått till högst tio eller nettovärdet av tillgångarna i verksam- heten enligt en balansräkning för räkenskapsåret inte uppgår till mer än I detta avsnitt behandlas frågan om även andra ar- betsgivare bör undantas från uppgiftsskyldigheten. Det är som nämnts i avsnitt 5.3 angeläget att de uppgifter om sjukfrån- varo som lämnas i årsredovisningen inte går att hänföra till en enskild Gränsen för skyldigheten att lämna uppgifter bör inte heller sät- tas så lågt att sjukfrånvaron hos enskilda anställda får ett för stort genom- slag då den genomsnittliga sjukfrånvaron beräknas. har relativt begränsade resurser för personaladministration. av dessa skäl undantas från uppgiftsskyldigheten. För att redovisningen skall ge en så heltäckande bild som möjligt av hur sjukfrånvaron fördelar sig mellan olika verksamheter bör gränsen å andra sidan inte sättas för högt. Arbetsgruppen har föreslagit att arbetsgi- vare som är redovisningsskyldiga enligt årsredovisningslagen (ÅRL) skall undantas från uppgiftsskyldigheten om antalet anställda i medeltal uppgår till högst tio. anslöt sig till förslaget i lagrådsremissen och anförde som skäl för detta bl.a. att den aktuella gränsen i tillräckligt hög grad tillgodoser de integri- tetsaspekter som det är angeläget att ta hänsyn till. bl.a. som skäl för den valda gränsen att den anslöt till en redan tillämpad gräns i 3 kap. 8 § andra stycket ÅRL. Lagrådet har påpekat att den bestämmelse som innebär att en uppgift om sjukfrånvaro hos män, kvinnor eller anställda i något åldersintervall inte skall lämnas om uppgiften kan hänföras till en enskild individ, kan vara svår att tillämpa för den som skall upprätta eller granska årsredovis- Ett sätt att minska tillämpningsproblemen kan enligt Lagrådet vara att undanta fler företag än vad som följer av hänvisningen till 3 kap. 8 § andra stycket 1 ÅRL (dvs. företag som de två senaste rä- Prop. 2002/03:6 kenskapsåren haft i medeltal högst tio anställda). anfört att det i remissen anförda argumentet att man genom hänvisningen knyter an till en i ÅRL redan förekommande gräns har begränsad tyngd eftersom övriga i lagen förekommande hänvisningar till 3 kap. 8 § avser inte bara andra stycket 1 utan också andra stycket 2 (se 5 kap. 16 och 17 §§ samt 6 kap. 1 § ÅRL). Nämnda andra punkt avser företag i vilka tillgångarnas nettovärde enligt fastställd balansräkning för det se- naste räkenskapsåret uppgår till högst . Regeringen kan instämma i påpekandet att den hänvisning som gjorts i förslaget till 3 kap. 8 § andra stycket 1 i praktiken innebär att en åtmin- stone delvis ny gräns införs i ÅRL. Självfallet är det så att det antal fall då denna integritetsregel kräver särskilda överväganden blir färre om arbetsgivare med ett större antal anställda än tio helt undantas från upp- giftsskyldigheten. Dessa svårigheter skall dock inte överdrivas. De lär inte heller minska i någon väsentlig utsträckning även om man undantar företag med t.ex. 25 eller 30 anställda från redovisningsskyldigheten. Enligt regeringens beräkningar berör förslaget om obligatorisk redo- visning av sjukfrånvaro ungefär 32 000 av de 209 000 företag som ingår i näringsgrensstatistik. Som en jämförelse kan nämnas att drygt 15 000 företag har 20 eller fler anställda (1 700 företag har 200 eller fler anställda). Genom de gränser på 25, 30, 100 respektive 200 anställda som föreslagits av olika remissinstanser skulle ett mycket stort antal arbetsgivare inte komma att redovisa uppgifter om sjukfrånva- ro. För att redovisningen skall få de effekter som åsyftas är det viktigt att inte alltför många företag undantas från redovisningsskyldigheten. Re- geringen finner därför att övervägande skäl talar för att den gräns som arbetsgruppen föreslagit och som regeringen anslutit sig till i lagrådsre- bör gälla. Arbetsgruppen har inte föreslagit någon undre gräns för kommuner. Skälet till detta är sannolikt att samtliga kommuner eller landsting har fler än 10 anställda. I ett remissvar har dock påpekats att även kommu- nalförbund är skyldiga att upprätta årsredovisning enligt lagen om kom- munal redovisning. Det finns kommunalförbund med ett relativt litet an- tal anställda. Regeringen anser därför att även arbetsgivare som har högst tio anställda och som lämnar årsredovisning enligt lagen om redovisning bör undantas från skyldigheten att lämna uppgift om sjuk- frånvaro. Av praktiska skäl och då uppgiften har ett begränsat informationsvärde bör anställda utomlands inte omfattas av uppgiftsskyldigheten. Nämnda undantag bör tas in i de föreslagna nya bestämmelserna i 5 kap. 18 a § ÅRL och 4 kap. 1 a § lagen om redovisning. 5.7Koncernredovisning och gemensam förvaltningsbe- rättelse Regeringens förslag: Uppgiftsskyldigheten skall inte omfatta kon- cernredovisningen. Skyldigheten skall inte heller omfatta den gemen- samma förvaltningsberättelsen i kommuner. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har haft någon invändning Skälen för regeringens förslag: Uppgifter om sjukfrånvaro bör av praktiska skäl inte tas in i koncernredovisningen eller, för kommunernas del, i den gemensamma förvaltningsberättelsen. Uppgifter på en sådan övergripande nivå har inte heller något större informationsvärde. Undantaget vad gäller koncernredovisningen tas in i 7 kap. 14 § årsre- dovisningslagen och motsvarande bestämmelser i lagen om årsredovis- ning i kreditinstitut och värdepappersbolag samt lagen om årsredovisning För att det skall bli tydligt att den gemensamma för- valtningsberättelsen i kommunernas årsredovisning inte behöver omfatta uppgifter om sjukfrånvaro bör ett undantag om detta föras in i 8 kap. 1 § lagen om redovisning. Regeringens förslag: Lagändringarna skall träda i kraft 2003 och tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds Uppgifter om sjukfrånvaro skall dock lämnas enbart för tiden efter . Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen föreslog ett ikraftträdande Remissinstanserna: anser att det föreslagna ikraftträdandet är för tidigt och menar att den 1 janua- ri 2004 vore ett mer rimligt datum för att ge såväl arbetsgivarna som tid till anpassning. Även Patent- och registrerings- verket och kommun anser att ikraftträdandet bör ske senare än vad som föreslagits. samt utesluter att en omläggning av redovisningssy- stemen kan vara färdig till . Skälen för regeringens förslag: De uppgifter som arbetsgivarna skall redovisa enligt förslaget i denna proposition kan relativt enkelt tas fram av många arbetsgivare som redan tillämpar någon form av tidsanvänd- För många arbetsgivare kommer det dock att krävas en del För att arbetsgivarna skall ges mer tid att anpassa sina redovisningssystem föreslår regeringen att lagändringarna skall träda i kraft med tillämpning på det räkenskapsår som inleds Uppgift skall lämnas enbart för innebär att årsredovisningar med räkenskapsår som inleds eller kommer att innehålla uppgifter om sjukfrånvaro endast för en del av räkenskapsåret. Regeringen gör bedömningen att en sådan uppgift ändå kommer att vara av värde vid jämförelser nästkom- Med det föreslagna ikraftträdandet kommer uppgifter om sjukfrånvaro hos arbetsgivarna inte att vara tillgängliga förrän tidigast Skulle ikraftträdandet skjutas fram ytterligare till att avse räken- skapsår som inleds efter 2003 skulle uppgifterna från redovisningsskyl- diga med kalenderår som räkenskapsår inte vara tillgängliga förrän tidi- Prop. 2002/03:6 gast 2005. Det skulle enligt regeringens uppfattning vara otillfredsstäl- Man skulle visserligen också kunna tänka sig att låta reglerna träda i kraft för att tillämpas första gången på räkenskapsår som inleds närmast efter . Uppgifter om sjukfrånvaro skulle då kunna finnas tillgängliga tidigast för de redovis- ningsskyldiga som tillämpar det brutna räkenskapsåret 1 juli30 juni. Regeringen anser dock att även en sådan ikraftträdandebestämmelse i onödan skulle fördröja redovisningen. 6.1Företag som omfattas av förslagen Företag som är skyldiga att lämna årsredovisning enligt årsredovisnings- lagen, lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag samt lagen om årsredovisning i försäkringsföretag omfattas av förslaget. De företag som har högst tio anställda undantas dock. Genom att be- stämmelsen om redovisning av sjukfrånvaro avser årsredovisningar un- dantas också sådana s.k. bokslutsföretag som enligt bokföringslagen inte är skyldiga att lämna årsredovisning. Det gäller de bokslutsföretag i vilka antalet anställda i verksamheten i medeltal uppgått till högst tio eller nettovärdet av tillgångarna i verksam- heten enligt en balansräkning för räkenskapsåret inte uppgår till mer än . Med avgränsningen till 10 anställda undantas 176 000 privata arbets- givare med sammanlagt 475 000 anställda. Antalet arbetsgivare som be- rörs av förslaget uppgår enligt näringsgrensstati- stik till ungefär 32 000. De har sammanlagt drygt 3 miljoner anställda. Av dessa tillämpar ca 500 företag frivil- liga sjukfrånvaroredovisning. Dessa företag sysselsätter totalt ca 220 000 anställda. 6.2Konsekvenser om någon reglering inte sker Andelen människor i arbetsför ålder som är frånvarande från arbetet på grund av sjukdom har ökat kraftigt , vilket medfört bety- dande välfärdsförluster. Utgifterna för sjukpenning har ökat väsentligt. Åtgärder måste vidtas på flera områden för att hejda denna utveckling. Som nämnts är tanken bakom förslaget om en obligatorisk redovisning av sjukfrånvaro bland anställda att redovisningen skall utgöra ett av flera viktiga instrument för att få företag och andra arbetsgivare att undvika sjukfrånvaro och vidta åtgärder för att förbättra arbetsförhållandena. Uppgiften har också ett värde för externa intressenter. I avsnitt 5.1 ut- vecklas närmare vilka aktörer som kan vara intresserade av uppgifter om sjukfrånvaro i årsredovisningen. I det avsnittet diskuteras även alternati- va lösningar till det obligatoriska uppgiftslämnandet i årsredovisningen. Den statistik som förs över sjukfrånvaro ger information om Prop. 2002/03:6 sjukfrånvaro hos endast ett urval av arbetsgivare. Som tidigare nämnts är denna statistik inte tillräcklig för att ge den information om sjukfrånvaro som regeringen eftersträvar. Skulle förslaget inte genomföras skulle de intressenter som nämns i avsnitt 5.1 gå miste om viktig information och därmed skulle en av möjligheterna att minska sjukfrånvaron inte tas till vara. 6.3Administrativa åtgärder som småföretagen måste vidta De föreslagna författningsändringarna innebär ett ökat krav på uppgifts- lämnande för vissa företag som är skyldiga att lämna årsredovisning. I ett inledningsskede kan företagen behöva anpassa sina redovisnings- system för att det skall vara möjligt att redovisa sjukfrånvaro. Även i det löpande bokföringsarbetet kan förslagen medföra en ökad tidsåtgång och därmed en större personalkostnad. I vissa fall kan det uppstå extra kost- nader för inköp av externa redovisningstjänster. För att så långt som möj- ligt underlätta framtagandet av uppgifterna har förslagen utformats med utgångspunkt i de rutiner som används i Svenskt Näringslivs och Arbets- givarverkets frivilliga tidsanvändningsstatistik. Å andra sidan avviker förslaget från de rekommendationer som lämnat om beräkningen av antalet anställda. För de företag som inte använder den frivilliga tidsanvändningsstatistiken kan förslaget innebära att ett nytt sätt att beräkna personalens arbetstid måste tillämpas. Den ökade tidsåtgången på grund av förslaget kommer att vara marginell i förhållande till den totala tidsåtgång som årsredovisningslagarnas nuva- rande bestämmelser medför. Vidare kommer tidsåtgången för att i årsre- dovisningen ta med uppgifter om sjukfrånvaro att vara försumbar för de företag som har byggt upp rutiner för en fortlöpande rapportering av sjukfrånvaro. För de företag som inte har sådana upparbetade rutiner kan dock förslaget inledningsvis innebära tidskrävande arbetsinsatser. Enligt uppgift från näringslivets organisationer har dock i princip samtliga före- tag med fler än tio anställda tillgång till dator och program som krävs för att kunna upprätta ett datoriserat sjuklönesystem. Därmed borde arbetsin- satsen bli relativt begränsad. Den löpande tidsåtgången för att redovisa sjukfrånvaro har av uppskattats bli i genomsnitt någon till några tim- mar per företag och år.