prop · GP03160 · 2002-03-04 00:00:00 — Skälet är att ännu inte har avslutat det första ledet, dvs. att identifiera och informera om vilka områden som uppfyller direktivens kriterier. har den till kommissionen redovisat 2 947 svenska land- och vattenområden som naturområden enligt art- och habitatdirektivet och 403 fågelskyddsområden enligt fågeldirektivet. Detta motsvarar en land- och vattenareal om knappt 5,6 miljoner ha (exkl. älvsträckorna). Arbete pågår såväl inom som hos berörda myndigheter med att komplettera påtalade brister så att det första ledet i genomförandet av direktiven kan avslutas. Genetiskt modifierade organismer (GMO) regleras huvudsakligen av två direktiv, dels direktivet 90/219/EEG om innesluten användning av genetiskt modifierade mikroorganismer (ändrad genom direktiv /81/EG), och dels av direktivet 90/220/EEG om avsiktlig utsättning i miljön av genetiskt modifierade organismer. Under det svenska ordför- andeskapet och förhandlingar antogs ett nytt direktiv (2001/18/EG) om avsiktlig utsättning av GMO i miljön. Detta direktiv skall införlivas i nationell lagstiftning före och ersätter därefter direktiv /220/EEG. Det nya direktivet innebär en mängd förbättringar som drivit för att få tillstånd. Exempel på sådana förbättringar är att riskbedöm- ningen som krävs för aktiviteter i miljön med GMO nu omfattar såväl direkta och indirekta som omedelbara och fördröjda effekter. Det kommer att krävas ett uppföljningsprogram för de GMO som släpps ut på marknaden för att bekräfta den riskbedömning som gjorts, men också för att kunna upptäcka eventuella oväntade effekter. Dessutom har gemensamma principer för riskbedömningarna utvecklats för att försöka nå en samsyn vad det avser potentiella risker med GMO. Andra exempel på steg framåt är ett ökat inflytande för allmänheten i beslutsprocessen, ökat utrymme för etiska hänsyn, tidsbegränsade tillstånd (max ), försiktighetsprincipen är grundläggande för tillämpningen samt att förbud mot antibiotikaresistensgener blir möjligt. Försiktighetsprincipen innebär i princip att lämpliga åtgärder bör vidtas om möjliga risker anses finnas även om de inte är vetenskapligt belagda. presenterade även kommissionen ett förslag om märkning och spårbarhet av GMO och produkter framställda av eller med GMO. Dessutom presenterades ett förslag om mer detaljerade krav för genetiskt modifierade livsmedel och foder (se 23.11.6 och 24.2). huvudsakligen till att säkerställa ett informationsflöde genom hela Skr. 2001/02:160 hanteringskedjan om att en produkt är GMO eller framställd från en Krav ställs på operatörer att vidarebefordra och arkivera sådan information. har understrukit vikten av att ett sådant system upprättas och att det ger alla användare (såväl konsumenter som producenter) möjligheten att kunna välja eller välja bort GMO och GMO-proukter så långt det är möjligt. Förslaget förväntas kunna antas . Under sista ordförandeskapsmånad antog rådet slutsatser om den framtida kemikaliepolitiken inom EU. Slutsatserna är ett svar på de förslag som kommissionen presenterade i en vitbok om en framtida kemi- kaliestrategi . Beslutet banar nu vägen för en förändring av synsättet när det gäller kemikalier i EU där syftet är att minska användningen av farliga kemikalier. Av framgår att man i vissa frågor vill gå mindre långt än vad rådet gjort i sina slutsatser, i andra frågor har man dock en strängare inställning. Kommissionen har tillsatt åtta arbetsgrupper som skall utarbeta förslag till underlag för den revidering av kemikalielagstiftnin- gen som är nödvändig för att målen skall nås. En politisk överenskommelse om gemensam ståndpunkt för azoföre- ningar som används i textilier och läder har överenskommits. avviker i sin andra behandling från den gemen- samma ståndpunkten om kortkedjiga klorparaffiner och en förlikning kommer därför att bli nödvändig. föreslår, i sin första behandling, en utvidgning av kommissionens förslag att begränsa bromerade flamskyddsmedel Kommissionen överlämnade ett meddelande med en lägesbe- skrivning över de senaste tio årens arbete med att bedöma vilka aktiva substanser som kan godkännas enligt direktivet om växtskyddsmedel 91/414/EEC. Kommissionen har aviserat att det finns behov av ändringar av växtskyddsdirektivet men att man inväntar och rådets synpunkter på rapporten innan den lägger fram förslag till sådana ändringar . Med anledning av lägesbeskrivningen antogs vid miljörådet rådsslutsatser om det fortsatta arbetet med och en översyn av reglerna för bekämpningsmedel. fick bl.a. gehör för vikten att samordna detta arbete med den nya kemikaliepolitiken och att Skr. 2001/02:160 kriterier för godkännande av ämnen i bekämpningsmedel skall införas i Dessutom antogs förslag att man ska se över hur försiktighetsprincipen och substitutionsprincipen skall införas och tilläm- pas i direktivet. Vid behandlingen av sjätte miljöhandlingsprogrammet i rådet förstär- ktes skrivningarna i den gemensamma ståndpunkten för bekämp- ningsmedel, till stor del på svenskt initiativ. I sjätte miljöhandlingspro- grammet ingår också att en tematisk strategi skall utarbetas. 26.2.1Fortsatt arbete inom vattenområdet Ramdirektivet för vatten (2000/60/EG) trädde i kraft . har arbetet inom gemenskapen med förberedelser för genomförande av direktivet intensifierats. Under det svenska ordförandeskapets antogs en informell gemensam strategi för genomförande av direktivet. Arbetsmodellen är unik och innebär att medlemsländerna tillsammans med kommissionen, sakägar- och miljöorganisationer samt kandidatländer gemensamt utarbetar informella vägledningsdokument för genomförande av olika skyldigheter i direktivet. Totalt elva informella arbetsgrupper har etablerats där kommissionen eller enskilda medlemsländer tagit på sig ansvaret för att leda det gemensamma arbetet. ansvarar för arbetet med att utforma vägledning för att klassificera vattenkvalitet i sjöar och vattendrag. I det gemensamma informella arbetet ingår också tre expertgrupper som arbetar fram förslag till nya direktiv som kommer att komplettera eller förtydliga delar av det redan antagna ramdirektivet, i enlighet med de skyldigheter som redan finns angivna i detsamma. De tre arbetsgrupperna hanterar frågor som rör miljökvalitetsmål för grundvatten, krav på rapportering enligt flera olika vattendirektiv samt klassificering av, miljökvalitetsnormer för och åtgärder mot utsläpp eller förekomst av s.k. prioriterade ämnen (olika miljögifter). Den informella och öppna arbetsformen har blivit mycket uppskattad, särskilt bland olika organisationer och i kandidatländer. Vid rådsmötet nåddes en politisk överenskommelse mellan rådet och om en lista över prioriterade och farliga ämnen inom vattenområdet (totalt 32 ämnen). Listan utgör i praktiken en bilaga till det redan tidigare antagna ramdirektivet för vatten (se ovan). Vissa ämnen i listan klassificeras som prioriterade farliga ämnen, för vilka målsättningen är att de inte längre skall förekomma i vattenmiljön , medan målsättningen för övriga ämnen är att utsläppen gradvis skall minska. efter listans antagande skall kommissionen lägga fram förslag till revidering av listan, sannolikt med fler föreslagna ämnen. efter antagandet skall kommissionen ha utarbetat förslag till miljökvalitetsnormer för och åtgärder mot utsläpp eller förekomst av Den snabba politiska överenskommelsen redan i Skr. 2001/02:160 första behandling möjliggjordes av ett mycket gott samarbete med och ett flexibelt miljöråd. Ett gemensamt arbete pågår för att utforma dessa förslag (se ovan). antog miljörådet en gemensam ståndpunkt i fråga om förslaget till rekommendation om integrerad kustzonförvaltning. Förslaget är således inte juridiskt bindande för medlemsländerna, men innehåller ett antal rekommenderade strategier och principer som bör beaktas liksom rekommendationer för nationellt genomförande och rapportering. andra behandling återstår och därefter en politisk överenskommelse. Avgas- och bullerkrav för fordon samt bränslekrav blev ett intensivt år för EU:s arbete med att sänka utsläppen av avgaser från bilar, arbetsmaskiner och båtar. Fem olika förslag från kommissionen behandlades av rådet och . fall gällde förhandlingarna första behandling. Avgaskrav fordon och arbetsmaskiner Under det svenska ordförandeskapet antog rådet två gemensamma ståndpunkter inom detta område. I båda fallen minskar främst För motorcyklar skärps avgaskraven i ett första steg med början 2003 genom ett tillägg till och rådets direktiv /24/EG av om vissa komponenter och karakteristiska egenskaper hos två- eller trehjuliga motorfordon. Beslutet innebär att utsläppen av kolväten från nya motorcyklar minskar med mellan . Avsikten är att dessa avgaskrav skall skärpas med ett ytterligare steg med och rådet är efter första behandling oeniga om innehållet i denna kravnivå skall fastläggas nu eller beslutet skall avvakta utvecklingen av en ny testmetod som tar bättre hänsyn till hur motorcyklar verkligen körs. För lätta lastbilar och bussar som drivs med bensin införs särskilda och rådet har här nått enighet i sak. Ändringen sker genom ett tillägg till rådets direktiv 70/220/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot luftförorening genom avgaser från motorfordon. antog rådet dessutom en gemensam ståndpunkt om avgaskrav för små bensindrivna arbetsmaskiner. som ett tillägg till direktiv /68/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som skall i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg. Det innebär att avgaskrav införs med början 18 Skr. 2001/02:160 månader efter det att direktivet antagits. Detta steg innebär att utsläppen av kolväten från nya maskiner minskar med . Därefter skärps kraven i ett andra steg . Dessa krav kommer att innebära att utsläppen av kolväten från nya maskiner kommer att minska med ytterligare 60 . För en grupp tekniskt sett särskilt svåråtgärdade handhållna maskiner har tillverkarna möjlighet att begära att det andra steget senareläggs med upp till . vill helt undanta denna grupp av maskiner från avgaskrav. Dessutom ville införa regler som kraftigt begränsar rätten att använda ekonomiska incitament. Sedan bland annat mycket bestämt motsatt sig en sådan reglering enades rådet om att inte acceptera sådana regler. enades rådet om en gemensam ståndpunkt om skärpta kvalitetskrav på bensin och diesel genom en ändring av direktiv /70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv /12/EEG. Den viktigaste ändringen miljömässigt är att svavelfria bränslen föreslås bli standard för lätta och tunga bilar från . Däremot tillåts arbetsmaskiner använda bränslen med högt svavelinnehåll. Nationellt kan medlemsländerna dock föreskriva att diesel med lägre svavelhalt skall användas även i arbetsmaskiner. Kommissionen uppmanas dock att återkomma med ett förslag till renare diesel för arbetsmaskiner. Detta skall ske i samband med att den lägger ett förslag om skärpta avgaskrav för större dieseldrivna arbetsmaskiner. accepterade denna kompromiss, men lämnade tillsammans med fyra andra medlemsstater en deklaration om behovet av att införa rena bränslen till arbetsmaskiner. fick inte gehör för sin önskan om att höja den högsta tillåtna halten av etanol i bensin från , vilket skulle innebära att försäljningen av s.k. E10 återigen blir tillåten. Även i detta fall lämnade en deklaration som tryckte på behovet att eliminera denna typ av hinder för införandet av alternativa bränslen. Buller och avgaskrav för fritidsbåtar Rådet enades om en gemensam ståndpunkt som innebär att buller- och avgaskrav förs in i fritidsbåtsdirektivet, direktiv /25/EG. Beroende på motortyp börjar kraven gälla antingen eller . Avgaskraven innebär att utsläppen av kolväten från nya bensinmotordrivna båtar minskar och att de nya dieseldrivna båtarnas utsläpp av kväveoxider och partiklar minskar med . Detta leder inte bara till bättre luftkvalitet utan har även en positiv effekt på vattenkvaliteten då avgasröret hos många fritidsbåtsmotorer mynnar i propellern. Det leder till att avgaserna vispas Skr. 2001/02:160 ner i vattnet, men dämpar buller. En annan detalj som kommer att förbättra vattenkvaliteten lokalt kom till efter ett gemensamt svenskt/finskt initiativ. Rådet enades om att nya fritidsbåtar skall ha kopplingar som innebär att toalettankarna skall kunna tömmas till mottagningsanläggningar i hamn. Genom förslaget införs även gemensamma regler för vattenskotrar. De kommer att omfattas av krav om godkännande som innebär att de skall klara miljö- och säkerhetskraven enligt direktiv /25/EG. Eftersom direktivet endast reglerar tillträde till den gemensamma marknaden kommer inte att tvingas att lindra de restriktiva reglerna om användning i Vattenskoterförordningen (1993:1053). lyckades ena rådet om en gemensam ståndpunkt när det gäller ett förslag till direktiv för att genomföra en kartläggning av bullerexponering i Europeiska unionen. Direktivet innebär att en gemensam ram skapas för kartläggning av exponering för omgivningsbuller. Förslaget skall utgöra en grund för att utveckla nya och komplettera befintliga åtgärder för att hindra negativa effekter av buller. Rådet har konstaterat att det inte kan godta ändringsförslag och förslaget kommer att vara föremål för förlikning under det spanska ordförandeskapet. Life kom till genom rådets förordning (EEG) nr 1973/92. Förordningen reviderades genom och Rådets förordning (EG) nr 1655/2000 om det finansiella instrumentet för miljön. Life administreras av kommissionens generaldirektorat för miljö. har regeringen utsett att i samråd med vara ansvarig myndighet. Syftet med Life är att bidra till utvecklingen och genomförandet av EG:s miljöpolitik. Life består av tre delar: naturvård, miljöskydd och tredjeland (länder som gränsar till samt ryska ). Life-naturvård medfinansierar projekt som bidrar till genomförandet av direktivet om skydd av vilda fåglar och direktivet om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter, och i synnerhet av 2000. projekt som demonstrerar nya tekniker eller metoder i ett europeiskt Förordningen för den tredje etappen av Life (20002004) antogs av Nyheter i Life III är att kommissionen vill uppnå en närmare koppling till EU:s miljöpolitik, att budgeten ökar till för perioden 20002004 samt att Skr. 2001/02:160 vissa ansökarländer valt att delta; , , , För miljöskyddsdelen av Life har kommissionen utarbetat riktlinjer i syfte att vägleda sökande, så att projekten kraftfullare bidrar till genomförandet och utvecklingen av EU:s miljöpolitik. Projekt som demonstrerar innovativa tekniker eller metoder inom följande fem huvudområden kan få ekonomiskt stöd i Life III: miljöhänsyn vid markanvändning, minskad miljöpåverkan från näringslivet, miljöanpassad produktpolitik (IPP), Den första ansökningsomgången för Life III avslutades . Efter omfattande granskning av ansökningarna av och skickades de vidare till kommissionen för slutlig bedömning i konkurrens med övriga medlemsstaters ansökningar. Kommissionen fattade beslut . För del beviljades till tio projekt, vilket är den högsta andelen från Life. Årets utvalda är fem företag, två länsstyrelser, två skogsvårds- styrelser och en kommun som samarbetar med åtta andra kommuner inom EU. Generellt har varit framgångsrikt i Life och kommissionen har fördelat av fondens medel till svenska projekt. 26.3.2Stöd till icke-statliga organisationer En politisk överenskommelse om en gemensam ståndpunkt antogs av rådet om och rådets beslut om ett åtgärdsprogram för gemenskapen för att främja icke-statliga organisa- tioner som är aktiva främst inom miljöområdet. Det föreslagna rådsbeslutet föreslås ersätta rådets beslut 97/872/EG om ett åtgärds- program för gemenskapen för att främja icke-statliga organisationer som är aktiva främst inom miljöområdet. Det nya åtgärdsprogrammet föreslås träda ikraft . Den planerade budgeten för femårsperioden 20022006 är , något som Europa- parlamentet ställer sig bakom. Det nya beslutet innebär en utvidgning av länderkretsen till att omfatta kandidatländerna och de Balkanländer som ingår i stabiliserings- och associeringsprocessen för länderna i sydöstra . Intensifierade förberedelser för världstoppmöte om hållbar utveckling Det globala miljöarbetet kom att alltmer inriktas på förberedelser för världstoppmötet om hållbar utveckling i Under svenskt ordförandeskap verkade EU för att FN måste göra Skr. 2001/02:160 en ordentlig utvärdering av hur handlingsprogrammet för genomförts på olika nivåer och sedan förbereda ett framåtsyftande toppmöte med konkret innehåll. För EU var det också viktigt att säkra goda möjligheter för icke-statliga organisationer att deltaga. Ambassadör invaldes i byrån för toppmötet som enda representant från ett EU-land. hölls regionala förberedande konferenser inför världstoppmötet. Vid en alleuropeisk konferens samlades 55 länder kring en deklaration som bland annat anger fattigdomsbekämpning och strävan efter hållbara konsumtions- och produktionsmönster som önskvärda övergripande teman. Rådsslutsatser om världstoppmötet antogs . och EU:s agerande har baserats på rådsslutsatserna. Kommissionen för hållbar utveckling var först med att ta helhetsgrepp om energi FN:s kommission för hållbar utveckling höll sitt nionde möte , med fortsatt dialog och erfarenhetsutbyte kring uppföljningen av . De frågor som behandlades var energi, transporter, atmosfär, information för beslutsfattande samt det internationella miljösamarbetet. EU fick i förhandlingarna en pådrivande roll. Exempelvis eftersträvade EU en ökad andel förnyelsebar energi, internalisering av miljökostnader i transportpolitiken, tydliga indikatorer för att mäta framsteg mot hållbar utveckling samt höjda biståndsanslag till stöd för u- ländernas arbete för hållbar utveckling. Trettiofyra beslut antogs vid styrelsemöte i FN:s miljöprogram FN:s miljöprogram höll sitt tjugoförsta styrelsemöte i . Arbetsprogram och budget fastställdes för och 34 beslut fattades. arrangerades FN:s globala miljöministerforum (GMEF) parallellt med ett ordinarie styrelsemöte. På EU:s förslag skapades en arbetsgrupp på ministernivå för att stärka den internationella . Arbetsgruppen kommer att lägga fram förslag till extra styrelsemöte i , , . antog och rådsslutsatser om framtid och övriga frågor som hänger samman med den internationella . FN:s skogsforum inledde sitt arbete skogsforum (UNFF) inrättades formellt vid ett organisatoriskt möte i . I samband med detta möte hölls även informella diskussioner om inriktningen av UNFF:s EU som under denna Skr. 2001/02:160 period leddes av bidrog mycket aktivt till dessa diskussioner. UNFF:s första substansmöte ägde rum i . detta möte fattades beslut om UNFF:s fleråriga arbetsprogram, en handlingsplan för att genomföra IPF/IFF- rekommendationerna samt ett samarbetsarrangemang Collaborative Partnership on , CPF mellan berörda FN-organisationer, institutioner och legala instrument för att dels bistå länder vid genomförandet av rekommendationer på nationell nivå dels samarbeta kring genomförandet av de rekommendationer som speciellt riktas till den internationella eller globala nivån. En viktig del i UNFF:s arbete är att främja ett aktivt deltagande från det civila samhällets sida i genomförandet av IPF/IFF- rekommendationerna. UNFF: s arbete kommer att utvärderas vid dess 5:e session vid vilken frågan om en global skogskonvention åter kan bli aktuell. Nya vägar för att bevara och hållbart nyttja biologisk mångfald FN:s globala konvention om biologisk mångfald är en viktig utgångspunkt i EU:s arbete med biologisk mångfald. övergripande mål är att bevara och hållbart nyttja biologisk mångfald samt att rättvist fördela de nyttigheter som uppkommer vid användningen av genetiska resurser. Ett omfattande samråd sker inom EU unionen inför konventionens möten och aktiviteter. har konventionens arbete med skogsekosystemen tagit fart. Skog har varit en fråga med hög politisk sprängkraft, och det har varit svårt att komma framåt, men finns det ett förslag till framåtsyftande arbetsprogram som har förutsättningar att föra de globala Arbetsprogrammet kommer att diskuteras med utgångspunkten att det skall fastställas på konventionens sjätte har ytterligare tre frågor dominerat agendan. diskuterades ett förslag till riktlinjer för att förhindra skador orsakade av främmande arter, till exempel vid handel, som förväntas antas vid Flera möten har ägnats åt att diskutera konventionens strategiska plan, med kopplingar till frågan om global samordning mellan miljökonventioner och överväganden om nya riktlinjer för konventionens arbete i anslutning till dess tioårsjubileum i samband med Världstoppmötet i . Slutligen har ett första förhandlingsmöte i den komplicerade frågan om tillträde till och rättvis fördelning av vinsterna från genetiska resurser och EU har fortsatt driva på arbetet med att utveckla och slutföra det s.k. Cartagenaprotokollet om biosäkerhet som reglerar gränsöverskridande transporter av GMO. konventionen om biologisk mångfald. Protokollet är ett viktigt instrument för att bland annat underlätta för utvecklingsländerna att få till stånd egna interna regelverk för hantering av GMO och för att säkerställa att information om gränsöverskridande transporter med GMO alltid ges till det importerande landet. Inom EU har arbetet med att analysera hur protokollet påverkar Skr. 2001/02:160 befintlig GMO-lagstiftning och vad som krävs av och EU för att införliva protokollet fortskridit. Fortsatta ansträngningar att förhindra markförstöring och ökenspridning Den globala konventionen om förhindrande av ökenspridning syftar till att motverka ökenspridning och lindra effekterna av torka, framför allt i . Konventionens definition av torra områden är vid och konventionen omfattar förutom de flesta även torrområden i andra världsdelar inklusive . En grundläggande idé är att bygga på lokalt kunnande och kapacitet. Konventionen berör påtagligt såväl det svenska bilaterala som EU:s utvecklingssamarbete med , AVS-länderna (, och Stilla havsländerna, dvs. en grupp länder som har ett särskilt avtal med EU om handel och bistånd) samt . Även inom EU:s miljösamarbete kring behandlas torrområdesfrågor med koppling till konventionen. Inför partsmötet i utarbetade ett kort dokument om fattigas rätt till jord, och de osäkra förhållandena därvidlag, samt effekterna härav på jordförstöring och ökenspridning. Inom EU fick stöd för tanken att man vid partsmötet skulle ha en dialog mellan politiker i syd och nord, med ett sådant dokument som underlag. Politikerdialogen kom till stånd och resulterade i en ordförande- sammanfattning som utgör en av ökenkonventionens viktigaste bidrag till världstoppmötet i , och även identifierar nödvändiga åtgärder på policynivå främst i . Vid partsmötet beslöts även om en reformering av den vetenskaplig och tekniska kommittén, (and technology, CST) som kan möjliggöra mera effektiv påverkan på praktiska beslut och riktlinjer. förbjuder de farligaste kemikalierna stod som värd för den diplomatiska konferensen för undertecknandet av om långlivade organiska föroreningar (POP:s). Totalt 91 länder samt kommissionen undertecknande konventionen och 115 länder skrev under slutakten med resolutionerna som antogs vid konferensen. var en av initiativtagarna till och en av de mest pådrivande aktörerna bakom den nya . Världssamfundet har med skapat ett viktigt skydd mot en mycket farlig kategori kemikalier. Genom konventionen har överenskommelse nåtts om att förbjuda produktion och användning av inledningsvis tio substanser (aldrin, dieldrin, endrin, DDT, heptaklor, hexaklorbensen (HCB), klordan, mirex, toxafen, PCB) samt att minimera eller där så är möjligt eliminera utsläpp av oavsiktliga bildade biprodukter i form av dioxiner och furaner. Konventionen reglerar även import och export samt avfallshantering av långlivade organiska ämnen. Inom EU fick stöd för att driva