prop · GQ031d10 · 2002-10-08 00:00:00 — som det landstingskommunala resursutrymmet därmed ökar föreslår regeringen en omdisponering av det statliga stödet som innebär att vissa tidigare specialdestinerade medel dras in. Regeringen bedömer dock, mot bakgrund av det ökade resursutrymmet, att landstingen ges förutsättningar att fortsätta med vissa angelägna centrala utvecklingsinsatser. Den snabba medicinska och medicintekniska utvecklingen, i kombination med medborgarnas krav på bästa möjliga vård, innebär att hälso- och sjukvårdens grundläggande struktur och inriktning måste utvecklas och nya arbetssätt stimuleras. Ledarskapsfrågorna måste uppmärksammas i större utsträckning än tidigare och möjligheterna att med hjälp av IT-stöd utveckla och förnya vården måste tas tillvara. För att hälso- och sjukvården skall hålla en god kvalitet är det också av största vikt att såväl köns- och handikappsom integrationsperspektiven beaktas. Vidare behöver såväl ett barnperspektiv som ett ungdomsperspektiv prägla hälso- och sjukvården, inte minst i frågan om bemötande och behandling. Den snabba utvecklingen inom den biomedicinska forskningen öppnar nya möjligheter att diagnostisera och behandla sjukdomar. Inom exempelvis genetiken sker en utveckling som vi tidigare inte kunnat föreställa oss. På detta och flera andra områden ligger svenska forskare långt fram i ett internationellt perspektiv. Utvecklingen väcker stora förväntningar som svåra etiska frågor aktualiseras. Frågorna måste hanteras på ett ansvarsfullt sätt så att fundamentala värden inte äventyras. Ambitionen måste vara att ta vara på det goda som en väl avvägd och etiskt försvarbar tillämpning av forskningen kan innebära för att minska lidande och sjukdom. Nya läkemedel fortsätter att introduceras på den svenska marknaden. För att säkerställa att patienten får tillgång till den bästa behandlingen och att samhällets resurser för läkemedel och annan hälso- och sjukvård används på bästa sätt är det angeläget att läkemedel i ökad utsträckning integreras som en naturlig del i hälso- och Viktiga steg mot detta tas genom att landstingen gradvis får ett ökat ansvar för läkemedelskostnaderna och genom inrättandet av den nya . Regeringen anser att skall behållas i samhällets ägo för att garantera en fortsatt hög kvalitet och god tillgänglighet i läkemedelsförsörjningen. har en säker och högklassig distribution av läkemedel och har lägre kostnader i detaljist- och partihandelsleden än flertalet andra länder i . Det övergripande målet för tandvården motsvarar det som gäller för hälso- och sjukvården och är enligt tandvårdslagen (1985:125) en god tandhälsa och en tandvård på lika villkor för hela befolkningen. Tandhälsan har förbättrats mycket påtagligt under vilket bland annat visar sig i att andelen äldre som saknar egna tänder minskat kraftigt samt att antalet lagade tänder minskar hos yngre personer. Ett prioriterat område är att förbättra tandvårdsstödets skydd mot höga behandlingskostnader. infördes därför ett högkostnadsskydd för protetik för personer . höjdes tandvårdsersättningen för bastandvård för samma åldersgrupp. 4.5.1 Insatser inom politikområdet Verksamhetsområde Hälso- och sjukvård Regeringen presenterade en nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149, bet. 2000/01:SoU5, rskr. 2000/01:53). Planens huvudsakliga inriktning är att förstärka primärvården i landstingen, hälso- och sjukvårdsinsatserna för äldre i den kommunala primärvården samt insatserna för personer med psykisk ohälsa. Målsättningen med handlingsplanen är att åstadkomma positiva systemeffekter för hälso- och sjukvården som helhet. Bättre förutsättningar skall skapas för primärvården i landsting och kommuner och den specialiserade vården vid och utanför sjukhus att i samverkan förbättra vårdens kvalitet och tillgänglighet. Regeringen har i ett utvecklingsavtal med och kommit överens om insatser i linje med den önskade inriktningen. I den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården aviserade regeringen sin avsikt att tillskapa ett familjemedicinskt institut. En särskild utredare tillkallades för att utreda förutsättningarna för ett sådant institut. Utredaren lämnade betänkandet Tillskapande av ett familjemedicinskt institut med förslag att ett familjemedicinskt institut skulle bildas (SOU 2001:49). Regeringen föreslog i propositionen Bildande av ett familjemedicinskt institut (prop. 2001/02:38, bet. 2001/02:SoU5, rskr. 2001/02:144) att ett institut skulle bildas i syfte att utveckla den primärvård som finansieras av landstingen och kommunerna. Vidare föreslogs att institutet skulle bildas som en ideell förening, med staten, och som medlemmar. Regeringen beslutade att tillkalla en organisationskommitté för att utföra det förberedelsearbete som krävdes för att inrätta ett familjemedicinskt institut i enlighet med riktlinjerna i propositionen. har slutfört sitt arbete och inkom med sin slutrapport. Konstituerande stämma för föreningen hölls . Avsikten är att det familjemedicinska institutet, FAMMI, skall vara en central aktör vad gäller kunskapsuppbyggnad och kunskapsspridning inom primärvårdens område. Statskontoret har fått regeringens uppdrag att utvärdera verksamheten vid det familjemedicinska institutet. Utvärderingen skall ligga till grund för överläggningar mellan föreningsbildarna staten, och om institutets fortsatta verksamhet och finansiering för tiden . Det är enligt regeringen angeläget med en bred uppföljning av tillgängligheten inom hälso- och sjukvården. Det gäller att kunna redovisa hur tillgängligheten i form av köer och väntetider utvecklas både i den planerade och i den akuta vården. Mot den bakgrunden enades regeringen och i den s.k. Dagmaröverenskommelsen om att initiera utveckling av system för uppföljning som gör det möjligt att på ett över hela landet jämförbart sätt kunna redovisa hur antalet besök och behandlingar utvecklats, liksom köer och faktiska väntetider för besök och behandling. Särskilda medel har avsatts till projektet i 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Inom ramen för projektet har en nationell databas för information om förväntade väntetider presenterats där alla landsting på Internet redovisar förväntade väntetider för olika behandlingar vid olika kliniker vid sjukhus. Den överenskommelse som har träffats mellan staten och om åtgärder för att öka tillgängligheten inom hälso- och sjukvården innebär också ett åtagande från landstingen att fortsätta förbättra uppföljningen av tillgängligheten. Senast vid utgången av 2002 skall rapporteringen till databasen i Vården vara hundraprocentig avseende förväntade väntetider. Vid utgången av 2004 skall även täckningsgraden för faktiska väntetider vara . Vad gäller satsningen på ökad tillgänglighet skall en avstämning mellan staten och äga rum . Regeringen har för avsikt att vid denna avstämning ta upp en diskussion om att eventuellt omdisponera medel inom ramen för tillgänglighetssatsningen till vissa centrala insatser som stöd för uppföljning av satsningen. För att öka tillgängligheten i hälso- och sjukvården, dvs. förkorta väntetider och vårdköer, är det också viktigt att öka patienternas valmöjligheter, så att de kan söka vård där väntetiderna är kortare. påbörjade med anledning av Dagmaröverenskommelse ett arbete med en rekommendation för att tydliggöra och förenkla patientens möjlighet att välja vårdgivare. har beslutat om en ny rekommendation till landstingen om valmöjligheter i vården. Samtliga landsting har antagit rekommendationen i sin helhet. kommer patienterna att ha möjlighet att välja var i landet de vill ha vård. I sammanhang då hälso- och sjukvårdens tillgänglighet diskuteras är det även viktigt att överväga prioriteringar inom vården. I anslutning till riksdagsbeslutet om prioriteringar tillsatte regeringen en parlamentarisk delegation, Prioriteringsdelegationen, med uppgift att informera om och följa upp beslut. Prioriteringsdelegationen har avslutat sitt arbete och överlämnat slutbetänkandet Prioriteringar i vården Perspektiv för politiker, profession och medborgare (2001:8). Delegationens sammanfattande intryck är att riksdagsbeslutet har fått genomslag i hälso- och sjukvården, om än i varierande omfattning. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 har påbörjat ett arbete med att utveckla metoder för tillämpningen av riksdagsbeslutet om prioriteringar. Tyngdpunkten i arbete med prioriteringar har lagts på att ta fram beslutsstöd för prioriteringar inom ramen för de nationella riktlinjerna för vård av patienter med kroniska sjukdomar. Syftet är i överensstämmelse med det mål för arbete med dessa frågor som regeringen uttalade i den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149). Där sägs bl.a. att arbete skall bidra till uppfyllandet av det långsiktiga målet att frågan om prioriteringar integreras i sjukvårdshuvudmännens planeringsarbete på alla nivåer med medvetna och öppna prioriteringar som följd. Regeringen har tillsammans med och beslutat att /2004 stödja uppbyggnaden av ett nationellt för prioritering inom vård och omsorg. För att upprätthålla en hög kvalitet och stort förtroende för sjukvården är det viktigt med bra system för tillsyn av vården och för att hantera situationer då människor skadas i vården. Mot denna bakgrund samt med anledning av att givit regeringen till känna att regeringen bör ta initiativ till en översyn av patientskadelagens (1996:799) bestämmelser om självrisk (rskr. 1999/2000:LU11) har regeringen tillsatt en särskild utredare. Utredaren skall analysera om nuvarande system för ersättning till patienter som skadas inom hälso- och sjukvården och av läkemedel ger ett tillfredsställande skydd för patienten. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Inom ramen för läkarnas specialistutbildning ges specialistkompetenskurser, s.k. SK-kurser. Ansvaret för administrationen av dessa har legat på . Kurserna utgör ett viktigt teoretiskt komplement till den praktiska tjänstgöringen under läkarnas specialisering. Nödvändig pedagogisk och metodologisk kompetens för att administrera SK-kurserna har inte bedömts finnas vid . För att kunna utveckla kursverksamheten har regeringen i propositionen Administrationen av specialistkompetenskurser under läkarnas vidareutbildning föreslagit att uppgiften att tillhandahålla och fördela SK- kurser skall få överlämnas till IPULS, av läkare i (prop. 2001/2002:163, bet. 2001/02:SoU21, rskr. 2001/02:263). Genom en överenskommelse mellan staten och IPULS har ansvaret för administrationen av SK-kurserna övergått till IPULS fr.o.m. . Med anledning av regeringens proposition Rätt att arbeta till (prop. 2000/01:78, bet. 2000/01: AU10, rskr. 2000/01:211) har regeringen tillsatt en utredning (S2001:10) för att analysera förutsättningarna för privata läkare och sjukgymnaster samt tandläkare och tandhygienister att arbeta efter med bibehållen möjlighet till ersättning från det allmänna. Utredaren skall även analysera effekterna av lagen (1993:1651) om läkarvårdsersättning och lagen (1993:1652) om ersättning för sjukgymnastik avseende möjligheterna för privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster att överlåta etableringar till annan. Utredningen skall presentera sitt betänkande . I propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86) gjorde regeringen bedömningen att en utökad satsning bör göras för att med hjälp av IT-stöd utveckla och förnya hälso- och sjukvården. Vidare konstaterade regeringen att det är angeläget att förutsättningarna för en nationellt breddad användning av telemedicin klargörs. Telemedicin/televård är ett av de viktigare kommunikationsmedlen i vården och kan medföra stora möjligheter till effektivisering. Genom att utveckla en gemensam infrastruktur för IT i hälso- och sjukvården kan informationsutbytet mellan olika vårdgivare och vårdnivåer bli effektivare. Men även för sjukvårdens personal och patienter och deras anhöriga kan olika IT-lös- ningar vara till stor nytta. tillsatte regeringen en arbetsgrupp vars uppdrag var att föreslå strategier för att bredda användningen av IT och telemedicin inom vården. Arbetsgruppen överlämnade sin rapport, Vård IT-iden (Ds 2002:3). I rapporten lämnas ett antal olika förslag och synpunkter på vad som behöver göras för att driva på IT-utvecklingen inom vården. Bland annat föreslås att ett samlat strategi- och åtgärdsprogram tas fram för att bredda användningen av telemedicin. Rapporten har remissbehandlats och bereds inom . av medicinsk metodik (SBU), vars uppgift är att genom vetenskapliga kunskapssammanställningar bidra till en mer effektiv och evidensbaserad hälso- och sjukvård, har under vetenskapligt utvärderat omkring 50 olika behandlingsmetoder. Dessa utgörs av metoder vilka tillämpas vid bl.a. behandling av alkohol- och narkotikaproblem, cytostatikabehandling vid cancer, samt för att förebygga ohälsa i munnen på grund av rökning. Verksamheten har präglats av mer omfattande aktiviteter än tidigare för att sprida och få ett praktiskt genomslag av resultaten från utvärderingarna. SBU har därför genomfört ett stort antal regionala och lokala konferenser samt utbildningsaktiviteter, vilka sammanlagt har nått omkring 15 000 personer inom vården. har bl.a. en utvärdering av olika behandlingar vid fetma publicerats och fått stor uppmärksamhet. Efterfrågan på resultaten av SBU:s utvärderingar har ökat kraftigt. () har, som ett första led i sitt pågående ramprogram kring den statliga styrningen av hälso- och sjukvård, beskrivit och analyserat statliga informativa insatser riktade till hälso- och sjukvården. RRV har beskrivit detta i rapporten påverka utan att styra Statens informativa insatser inom hälso- och sjukvårdsområdet. Det har rört insatser som genom produktion, sammanställning och spridning av kunskap söker påverka prioriteringar, strukturer och praktik inom hälso- och sjukvården. RRV har undersökt , och insatser på området. Syftet har framför allt varit att skapa insikt och förståelse för dessa insatser men också att försöka studera i vilken utsträckning de statliga insatserna bidrar till att lösa problem inom hälso- och sjukvården, och om så inte är fallet förklara varför de inte har lyckats. RRV:s bedömning är att nationella kunskapsstödjande system med syfte att påverka hälso- och sjukvårdens inriktning och utveckling har en viktig funktion att fylla i det svenska hälso- och sjukvårdssystemet. RRV rekommenderar dock att staten tydliggör ambitionerna och utvecklar en mer sammanhållen strategi. Insatserna bör i ökad utsträckning anpassas efter mottagarnas förmåga och förutsättningar till förändring, och en kapacitet för att stödja mottagarna bör byggas upp enligt RRV. Inom landstingen behöver strukturer utvecklas som gör det möjligt att utnyttja den kunskap som förmedlas. Mer än hälften av de totala kostnaderna för hälso- och sjukvård, läkemedel och äldreomsorg går till vård och omsorg av kvinnor. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 det är att kvinnor lever än män. I rapporten får vi för pengarna i vård och omsorg? pekar på att det finns flera olika faktorer som påverkar mäns och kvinnors behov av vård och omsorg. Män och kvinnor har olika livsvillkor, levnadsvanor och beteende. Kvinnor och män har olika sjukdomsmönster. Hjärt- och kärlsjukdomar och diabetes är vanligare bland män. Kvinnor upplever oftare psykisk ohälsa i form av ångest, oro och depressioner samt har oftare smärta och symtom från rörelseorganen. Kvinnor söker oftare vård men avstår också oftare än män på grund av kostnaderna. Kostnaden för sjukvård och läkemedel för äldre och yngre kvinnor är däremot lägre än för män. Den genomsnittliga kostnaden för sjukhusvård och primärvård för män och kvinnor som tillhör samma diagnosgrupp skiljer sig åt. Medelkostnaden för män är högre för höftfraktur, högre för schizofreni, högre för elakartad tumörsjukdom och högre för stroke och hjärtinfarkt. Enligt går det inte att avgöra hur stor del av dessa skillnader som förklaras av skillnader i behov och hur mycket som beror på andra faktorer. Det kan enligt dock tyckas förvånande att kostnaderna för läkemedel och sjukvård är lägre för äldre kvinnor som har högre sjuklighet än för äldre män. För att kunna bedöma om män och kvinnor får vård på lika villkor behövs mer studier och forskning om kvinnors och mäns behov, sjuklighet och lämpliga behandlingsmetoder. Regeringen gav i uppdrag att i samverkan med sjukvårdshuvudmännen och berörda myndigheter analysera och redovisa könsskillnader inom hälso- och sjukvårdens och verksamhetsområden. I uppdraget ingår bl.a. att sammanställa och analysera könsspecifika uppgifter om hälso- och sjukvårdens kvalitet och tillgänglighet samt se hur dessa påverkar vården för kvinnor och män. Slutredovisning av uppdraget skall ske . skall också, i de särskilda årsrapporterna som lämnas i anslutning till årsredovisningarna, redovisa utvecklingen avseende könsskillnader inom hälso- och sjukvårdens och verksamhetsområden med början i samband med årsredovisningen för . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 manställningar och analyser skall också belysas ur ett barnperspektiv. fattade beslut om propositionen De nya läkemedelsförmånerna. 2001/02:63). Beslutet innebar att en ny myndighet, , inrättades . uppgift är att fatta beslut om vilka läkemedel som skall subventioneras samt vilket pris läkemedlet skall ha för att ingå i läkemedelsförmånen. Nämndens överväganden inbegriper åtskilliga svåra och mångskiftande aspekter och frågeställningar. Nämnden har att ta ställning till om ett läkemedel bör ingå i förmånerna enligt de kriterier som anges i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. Dessa kriterier är bl.a. läkemedlets kostnadseffektivitet och marginalnytta. För att uppnå legitimitet har nämnden givits en bred sammansättning av olika kompetensområden och erfarenheter. infördes utbyte av läkemedel på apotek. Denna förändring innebär att apotekspersonalen skall byta ut ett förskrivet läkemedel om det finns ett billigare utbytbart läkemedel tillgängligt på det enskilda . Det är som fastställer vilka läkemedel som är utbytbara. Förskrivaren har möjlighet att motsätta sig ett utbyte om det är medicinskt motiverat. Även patienten har möjlighet att motsätta sig ett utbyte om hon/han väljer att betala prisskillnaden till det dyrare läkemedlet. För att öka möjligheterna till uppföljning av läkemedelsförskrivning har obligatorisk arbetsplatskod införts. Det innebär att om ett läkemedel skall expedieras inom läkemedelsförmånen så skall receptet vara försett med en arbetsplatskod som identifierar vilken arbetsplats som förskrivaren tjänstgör vid. Vidare har regeringen tillsatt en särskild utredare med uppgift att göra en bred analys av nuvarande och framtida behov av och möjligheter till medicinsk och ekonomisk uppföljning inom läkemedelsområdet och vid behov föreslå hur en sådan förbättrad uppföljning skall göras. Uppdraget skall redovisas . En av regeringen tillsatt arbetsgrupp med uppgift att genomföra en översyn av hur prissättningen av produkter som ingår i läkemedelsförmånen sker lämnade departementspromemorian Prissättning Promemorian innehåller bl.a. förslag om prissättningskriterier för läkemedel och ett förenklat prissättningsförfarande för utbytbara läkemedel. Förslagen kommer att remissbehandlas . har regeringens uppdrag att löpande följa och utvärdera läkemedelsanvändningen. redovisar till regeringen kvartalsvis uppgifter om utvecklingen i läkemedelsanvändningen samt kommenterar viktiga förändringar i denna genom rapportserien Läkemedel i användning förändringar och tendenser. Varje rapport belyser särskilt ett visst ämne. behandlades ämnen som berörde skillnader i kvinnors och mäns läkemedelsanvändning, läkemedel vid osteoporos (benskörhet), läkemedelsanvändningen hos barn och ungdom samt läkemedel vid infektionssjukdomar. har rapporterna behandlat läkemedel vid diabetes samt äldres läkemedelsanvändning. har även redovisat den uppföljning och utvärdering som myndigheten har gjort av effekterna för ekonomiskt svaga grupper av förändringarna i läkemedelsförmånens bestämmelser. Rapporten visar att andelen som avstår från att hämta ut läkemedel minskade men att vissa ekonomiskt utsatta grupper avstod oftare än den övriga befolkningen. överlämnade betänkandet Mat som medicin (SOU 1999:114) till regeringen. Betänkandet remissbehandlades och fick ett blandat mottagande. Regeringen har mot bakgrund av remissutfallet gjort bedömningen att förslagen i betänkandet i sin nuvarande form inte kan ligga till grund för en reformering av förmånssystemet för speciallivsmedel vid vissa sjukdomar. Regeringen ser därför ånyo över frågan. har staten och landstingen träffat årliga överenskommelser om statens ersättning till landstingen för läkemedelsförmånens kostnader. Efter överläggningar mellan företrädare för staten och landstingen träffades en överenskommelse om en ny modell för statens ersättningar till landstingen för läkemedelsförmånens kostnader åren 20022004. Staten och landstingen är överens om att vidareutveckla formerna för det gemensamma ansvaret för kostnaderna för läkemedelsförmånen. Fram erhåller landstingen sammanlagt 56,1 miljarder kro- nor från staten som ersättning för läkemedelsförmånen. Kostnader som överstiger detta belopp kommer till stor del att bekostas av landstingen själva. enades staten och landstingen vidare om en överenskommelse kring fördelningen mellan landstingen av statens ersättning för läkemedelsförmånens kostnader för åren 20022004. Parterna enades om att statens ersättningar skall fördelas mellan landstingen efter en modell som beaktar befolkningens sammansättning med avseende på kön, ålder och vissa socioekonomiska variabler. redovisade , i enlighet med den s.k. Dagmaröverenskommelsen , dels landstingens strategier och målsättning för arbetet med att förbättra effektiviteten och rationaliteten i läkemedelsanvändningen, dels vilka informations-, utbildnings- och uppföljningsinsatser som landstingen genomfört på läkemedelsområdet. Landstingen har bl.a. arbetat med att skapa möjligheter för att integrera ansvaret för läkemedel i hälso- och sjukvårdsorganisationen och att decentralisera budgetansvaret. tillförs tandvårdsstödet betydande resurstillskott som totalt innebär en nivåhöjning på . Dessa medel används främst för att förbättra skyddet mot höga tandvårdskostnader för de äldre. Totalt avsätts dock för åtgärder som syftar till att öka kunskaperna om hälsoproblem relaterade till dentala material samt förbättra omhändertagandet av patienter som relaterar sina symtom till sådana material. Ett högkostnadsskydd för protetik samt högre ersättning för bastandvård infördes i enlighet med regeringens proposition Bättre tandvårdsstöd för äldre m.m. (prop. 2001/02:51). Rätten till det nya stödet gäller fr.o.m. det år då man fyller . Högkostnadsskyddet innebär att patientens kostnad för protetik under en behandlingsomgång begränsas till samt eventuella kostnader för guld och andra ädelmetaller/gjutmetaller. För titankomponenter vid implantat gäller särskilda regler. Reglerna om högkostnadsskydd innebär vidare att både behandlingsförslaget och vårdgivarens pris skall förhandsprövas av . Den högre ersättningen för bas- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 tandvård gäller flertalet åtgärder, såsom undersökningar, förebyggande åtgärder, fyllningar och rotbehandlingar. Regeringen gav () i uppdrag att föreslå till vilken eller vilka försäkringskassor handläggningen av tandvårdsärenden enligt de nya reglerna om högkostnadsskydd skulle kunna lokaliseras. Syftet var bl.a. att åstadkomma en så hög grad av likformighet som möjligt i tillämpningen. RFV ansåg att handläggningen av samtliga tandvårdsärenden för personer skulle lokaliseras till en försäkringskassa och föreslog att uppgiften skulle läggas på läns allmänna försäkringskassa. Motiveringen var bl.a. att denna försäkringskassa hade visat goda resultat när det gällde handläggningen av tandvårdsärenden. Re- geringen följde i sitt beslut RFV:s förslag.