prop · GQ031d10 · 2002-10-08 00:00:00 — beräknas anslaget till . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 5.8.814:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder Tabell 5.19 Anslagsutveckling 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder Internationaliseringen och det svenska EU-in- trädet har ändrat förutsättningarna att bedriva en traditionell svensk alkoholpolitik. Mot den bakgrunden presenterade regeringen för en nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador. Syftet med handlingsplanen är att lägga fast grundvalarna för en alkoholpolitik som begränsar alkoholskadorna. Handlingsplanens huvudinriktning är att stimulera utvecklingen av målinriktade och samordnade förebyggande insatser på nivå. En särskild kommitté har tillsatts med uppdrag att samordna insatserna på nationell nivå och att i samspel med kommuner och landsting stimulera insatserna på regional och lokal nivå. För att genomföra den nationella handlingsplanen har avsatts för åren 20012003 från anslaget. tillsatte regeringen en särskild som skulle se över den svenska narkotikapolitiken. Skälet till denna översyn var bl.a. en oroande narkotikautveckling, särskilt bland ungdomar. presenterade sin slutrapport . I propositionen Nationell narkotikahandlingsplan (prop. 2001/02:91) redovisar regeringen sin syn på den samlade narkotikapolitiken och lägger fast grundvalarna för hur en förstärkning av samhällets insatser skall genomföras. Handlingsplanens syfte är bl.a. att förstärka narkotikainsatserna på alla nivåer för att få till stånd ett bättre förebyggande arbete och vård för missbrukare samt att begränsa tillgängligheten av narkotika. Handlingsplanen anger vidare ett behov av en starkare prioritering, tydligare styrning och bättre uppföljning av narkotikapolitiken och av de konkreta insatserna på alla nivåer. En särskild narkotikasamordnare har utsetts för att samordna insatserna på nationell nivå. De förebyggande insatserna blir av avgörande betydelse när det gäller att motverka alkohol- och narkotikamissbrukets utbredning. Information, opinionsbildning och andra alkohol- och narkotikaförebyggande insatser, framför allt på lokal och regional nivå, får därför en ökad betydelse i ansträngningarna att påverka attityder och beteenden. Att stimulera utvecklingen av målinriktade och samordnade förebyggande insatser på nivå blir särskilt viktigt i arbetet med att förverkliga de nationella handlingsplanernas intentioner. För att genomföra den nationella narkotikahandlingsplanen har avsatts för åren 20022004. Av dessa medel har avsatts till en särskild satsning inom kriminalvården. Enligt den aktionsplan som den nationelle samordnaren presenterat och som antagits av regeringen, kommer medel att användas för bl.a. forskning, samordningsinsatser, opinionsbildning, metodutveckling samt uppföljning. utgår ersättning till Dopingjouren vid från anslaget 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård under utgiftsområde 9. En förstärkning av resurserna behöver ske. har därför beräknats till jouren inom anslaget 14:8 Alkohol och narkotikapolitiska åtgärder och ett lika stort belopp har dessutom beräknats inom anslaget 30:1 Stöd till idrotten inom utgiftsområde 17. Tabell 5.20 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder . beräknas anslaget till . Tabell 5.21 Anslagsutveckling 14:9 1 Motsvarar 412 tkr prisnivå. inrättades i enlighet med de krav som Europeiska kommissionen uppställt inför inträde i EU för att skulle kunna behålla detaljhandelsmonopolet på alkohol. avskaffades övriga monopol inom alkoholområdet. Detaljhandelsmonopolet skall fungera ickediskriminerande i enlighet med de principer som fastlagts i avtalet mellan staten och Systembolaget. För att säkerställa icke-diskrimineringen inrättades som en oberoende nämnd med uppgift att pröva besvär över Systembolagets beslut att avvisa eller avföra viss alkoholhaltig dryck från sortimentet. Nämnden består av en lagfaren domare som ordförande samt fyra andra ledamöter. De utses av regeringen . För beredning av ärenden hos nämnden utses en sekreterare som skall vara lagfaren. I ett inledningsskede har det varit svårbedömt hur många ärenden som nämnden skulle komma att få behandla. bedöms att verksamheten och antalet ärenden har stabiliserats. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 5.22 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 14:9 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:9 . beräknas anslaget till . Systembolaget är ett av staten helägt företag. En beskrivning och bedömning av verksamheten återfinns i regeringens årliga skrivelse till med redogörelse för företag med statligt ägande. I koncernen ingår förutom moderbolaget också de helägda dotterbolagen, och . Verksamheten omfattar detaljhandel och viss partihandel med alkoholdrycker. Den totala försäljningen uppgick till , en ökning med jämfört med . Totalt såldes alkoholdrycker vilket är en ökning . Det är den största försäljning Systembolaget haft mätt i volym. Mätt i ren alkohol var bolagets försäljning dock väsentligt högre under såväl 70- som 80-talen. För både vin och starköl såldes mer jämfört med föregående år medan spritförsäljningen var oförändrad. Resultatet efter finansiella intäkter och kostnader uppgick till . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 öppnades fem nya butiker. fanns 107 självbetjäningsbutiker med en andel av försäljningen på . Systembolaget hade /02 totalt 2 323 märken till försäljning inklusive beställningssortimentet uppgick antalet märken till 5 231. Eftersom vissa andra alkoholpolitiska instrument har försvagats har Systembolagets roll blivit allt viktigare. Den svenska alkoholmarknaden har genomgått en kraftig förändring sedan blev medlem i EU och Systembolaget har därigenom fått ökade uppgifter. En central uppgift för Systembolaget kommer dock fortfarande att vara att uppfylla EU:s krav på objektiv behandling av produkter och leverantörer. Tabell 5.23 Ekonomisk översikt 1 Hänsyn är tagen till byte av redovisningsprincip. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Politikområdet omfattar insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i samt frågor om internationella adoptioner. Med barn avses alla personer . De myndigheter som hör till politikområdet är () och för internationella adoptionsfrågor (). BO har ett särskilt ansvar att företräda barns och ungdomars rättigheter och intressen utifrån åtaganden enligt , att driva på genomförandet och bevaka efterlevnaden av konventionen på alla nivåer i samhället. ansvarar för tillsyn, kontroll och information i frågor rörande internationella adoptioner. Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Ett närliggande politikområde är ungdomspolitiken. Det finns ingen tydlig gränsdragning i övergången från barn till ungdom. utgör därför en väsentlig grund även för ungdomspolitiken. Vid sidan av politikområdet bör även noteras bidrag till kostnader för internationella adoptioner som utgår under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Vidare finns medel för insatser för att förverkliga under politikområde Socialtjänstpolitik, anslaget 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. 15:2 för internationella adoptionsfrågor Totalt för politikområde Barnpolitik 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringens förslag: Barn och unga skall respekteras, ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Skälen för regeringens förslag: Det mål som har gällt för politikområdet är att barn och ungdomar skall växa upp under trygga och goda förhållanden. Denna formulering av målet är emellertid för snäv. Därför föreslår regeringen nu en målformulering som avser att återspegla budskapet i FN:s konvention om barnets rättigheter. Målet är mycket omfattande och berör flertalet av de politikområden som behandlas i statsbudgeten. För att få en helhetsbedömning av barnens och ungdomarnas situation är det viktigt att sammanställa olika beskrivningar och göra sammanfattningar av dessa. Ett exempel på en sådan sammanställning är den skrivelse som lämnades till Barn här och (1999/2000:137). Med FN:s konvention om barnets rättigheter som utgångspunkt har barnfrågorna kommit att framträda som ett eget, övergripande politikområde. Det innebär att insatser för att sätta barnets bästa i centrum skall genomsyra alla delar av regeringens politik och alla samhällsverksamheter som rör barn och unga. Med barn avses personer . Inom varje politikområde skall , dess anda och intentioner beaktas. Till grund för regeringens politik inom området ligger den strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i som godkände (prop. 1997/98:182, bet. 1998/99:SoU6, rskr. 1998/99:171). Inriktningen i barnpolitiken är att Barnets bästa skall vara vägledande vid allt beslutsfattande och alla åtgärder som rör barn och unga. Inget barn får diskrimineras på grund av inkomst, kön, religion, funktionshinder eller andra liknande skäl. Barn och unga skall tillåtas att utvecklas i sin egen takt och utifrån sina egna förutsättningar. Barn och unga skall ges möjligheter att framföra sina åsikter i frågor som berör dem. Regeringen har för avsikt att uppdatera strategin och återkomma till . Inriktningen kommer därvid att vara att vidareutveckla och fördjupa arbetet med att göra till bas för arbetet med frågor som rör barn och unga. Utifrån de kunskaper och erfarenheter som har nåtts under de år strategiarbetet har pågått har regeringen definierat ett antal områden där det är viktigt att gå vidare i arbetet med att stärka barns och ungas rättigheter. Det handlar bl.a. om barns och ungas rätt till delaktighet och inflytande, förebyggande arbete när det gäller barn och unga samt fortsatt folkhälsoarbete. Av särskild vikt är också frågor om stöd till flickor i patriarkala familjer, barn som brottsoffer, barn i familjer med knappa resurser, kvinnlig könsstympning och sexuell exploatering av barn. De statliga insatserna inom politikområdet går främst ut på att initiera och stödja processer för att på såväl central som regional och lokal nivå förverkliga barnets rättigheter i enlighet med åtagandena i . Regeringen lämnade en skrivelse till med en beskrivning av arbetet med att förverkliga (Barnpolitiken arbetet med att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i , regeringens skrivelse 2001/02:166). I skrivelsen görs en genomgång av de insatser som har gjorts inom olika politikområden. Skrivelsen har behandlats av (bet. 2001/02:SoU23, rskr. 2001/02:309). Redovisningen av de statliga insatserna avspeglar det faktum att konventionen griper in i alla områden i samhället som rör barn. Åtgärderna kan vara dels av övergripande och generell natur, dels utgöra insatser som når en mer begränsad grupp, såsom genom vissa konkreta projekt. Propositionen En förstärkt (prop. 2001/02:96) med förslag till åtgärder för att förstärka och renodla ombudsmannarollen lämnades till . Lagändringarna har trädde i kraft . () har tillförts ökade resurser med . Därutöver disponerar BO av sammanlagt som avsatts för insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter. Övriga medel har använts bl.a. för att främja föräldrautbildning, barnsäkerhet, utveckling av statistik, utveckling av kontakter med barn och unga, åtgärder mot könsstympning, åtgärder mot sexuell exploatering av barn. Regeringen har tillsatt en barnsäkerhetsdelegation för att förnya arbetet mot barnolycksfall. Den skall förbättra kunskapsläget, stimulera lokalt arbete, finna metoder för att kontinuerligt involvera barn och unga i säkerhetsarbete och föreslå de lagändringar som kan behövas för att ytterligare förbättra säkerhetsläget. Mot bakgrund av ett antal oetiska internationella adoptioner från , där inte på något vis varit inblandat, har den vietnamesiska staten framfört önskemål om att träffa ett bilateralt avtal med för att reglera adoptionsverksamheten. Arbetet med att utforma ett sådant avtal pågår inom med sikte på ett avtal . Barnpolitikens sektorsövergripande karaktär innebär att insatser för att förverkliga redovisas under respektive politikområde. Exempel på områden som berör barn är ekonomisk familjepolitik, hälso- och sjukvårdspolitik, socialtjänstpolitik, utbildningspolitik, ungdomspolitik, storstadspolitik och kriminalpolitik. En stor del av arbetet med att genomföra handlar om ökad kunskap och medvetenhet samt attitydförändringar. Projekt som finansieras inom ramen för Allmänna arvsfonden spelar härvid en stor roll, liksom det arbete frivilligorganisationer bedriver bland annat i form av opinionsbildning. Inom många kommuner och landsting pågår ett aktivt arbete med att leva upp till 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 anda och intentioner. Arbetet befinner sig i ett intensivt utvecklingsskede. Olika metoder och modeller såsom barnplaner, barnbilagor, barnkonsekvensanalyser samt barn- och ungdomsråd används för att beakta ett barnperspektiv i beslutsfattandet. Romska barn är en utsatt grupp i . De senaste årens flyktingstillströmning till har inkluderat förhållandevis många romer. har funnits en arbetsgrupp med företrädare för olika departement och för de romska befolkningsgrupperna. Inriktningen på arbetet i gruppen har varit att romerna själva måste vara huvudaktörer i arbetet för att förbättra romernas situation. På arbetsgruppens initiativ ordnades en konferens om de romska barnens situation. Konferensen väckte mycket uppmärksamhet och avsikten är att den skall följas upp på regional och lokal nivå. Regeringen beslutade direktiv till en parlamentarisk kommitté som skall överväga frågor om vårdnad, boende och umgänge (dir. 2002:89). I uppdraget ingår att utvärdera reform av reglerna om vårdnad, boende och umgänge. Kommittén skall också utvärdera reform om barns rätt att komma till tals och göra en översyn av reglerna om verkställighet i 21 kap. . Regeringen beslutade direktiv till en utredning om förmyndare, gode män och förvaltare (dir. 2002:55). I det sammanhanget kommer bl.a. avregleringen av föräldrars förvaltning av sina barns egendom att uppmärksammas. Målet som angavs i budgetpropositionen är att barn och ungdomar skall växa upp under trygga och goda förhållanden. FN:s konvention om barnets rättigheter är en av grundpelarna för regeringens arbete med frågor som rör barn och unga. Barnets bästa skall komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn och unga och ett barnperspektiv skall genomsyra allt beslutsfattande som rör barn och unga. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 I den ovan nämnda skrivelsen till om barnpolitiken ges en redogörelse för hur arbetet med att implementera har fortskridit och vilka resultat som har uppnåtts. Det arbete som utförs inom politikområdet syftar till att få ihop delarna i de olika politikområdena till en helhet så att barn och ungdomar skall kunna växa upp under trygga och goda förhållanden i ett samhälle där de respekteras och ges möjligheter till utveckling. Resultatet av arbetet avspeglar sig i en ökad medvetenhet om och vad den kräver. Uppmärksamhet i media och hos frivilligorganisationer av barns villkor och att används som riktmärke är också en del i verksamheten. Rent allmänt kan konstateras att detta arbete varit framgångsrikt. () har en strategisk och viktig funktion för att öka medvetenheten och kunskapen om så att allt beslutsfattande skall genomsyras av ett barnperspektiv. I sin årsredovisning betonar BO arbetet med att genomföra den nationella strategin för att införa . En viktig del av arbetet har varit att stödja arbetet med att medverka i och utforma utbildning och liknande inom de statliga myndigheterna. Nio pilotmyndigheter har fungerat som arenor för utvecklingsarbetet när det gäller att införa ett barnperspektiv i det statliga beslutsfattandet. När det gäller kommuner och landsting har BO bedrivit ett omfattande utbildningsarbete. BO noterar en stark ökning av kommuner som har behandlat i kommunfullmäktige respektive kommunstyrelsen. Det stora intresset från kommunernas sida när det gäller att utveckla arbetet med har också återspeglats i de kommunkonferenser BO anordnat. I årsredovisningen beskrivs också det omfattande arbete som pågår inom myndigheten att med olika metoder bygga upp kontakter med barn och unga. Många olika metoder är användbara i detta syfte. BO har utarbetat metoder för sitt arbete att kommunicera med barn. I sin senaste årliga rapport till regeringen tar BO framförallt upp två frågor. De gäller dels funktionshindrade barns situation, dels utvecklingen för barn i familjer med en förälder. BO lämnar i sammanhanget en rad förslag för att tydligare fästa uppmärksamheten på de problem dessa barn möter och för att minska eller eliminera dem. Förslagen i rapporten bereds i . för internationella adoptionsfrågor () har till främsta uppgift att bevaka att adoptionsverksamheten i sker i enlighet med gällande lagstiftning både i barnens ursprungsländer och i och att den håller en hög etisk nivå. Ingenting tyder på annat än att så sker. Några väsentliga händelser där lagstiftning eller konventionsåtaganden åsidosatts eller där adoptivbarn farit illa har inte inträffat. Verksamhetsområde FN:s konvention om barnets rättigheter och dess tillämpning Sammantaget visar myndigheter, landsting och kommuner ett allt större intresse för och barnens rättigheter, men de behöver fortsatt stöd med att omsätta teorin i praktiken. har ännu inte blivit ett självklart redskap i planering och vid beslut inom något samhällsområde. Det utvecklingsarbete som BO bedrivit inom ramen för den nationella strategin (jfr prop. 1997/98:182) har inneburit ett viktigt stöd för kommuner, landsting och myndigheter i deras barnkonventionsarbete. Uppdraget har därför permanentats i och med den ändring av lagen (1993:335) om barnombudsman som trädde i kraft . BO har tillförts och fått en ökad självständighet och ett tydligare mandat genom de lagändringar som trätt i kraft . Barnpolitiken är ett sektorsövergripande politikområde där barnperspektivet skall integreras i alla verksamheter där det är relevant. Kunskaper om barnets hela situation är nödvändiga för att politiken skall bli framgångsrik. Utmaningen för det kommande arbetet med kunskapsuppbyggnad inom området blir att pröva hur olika delar av barns liv påverkar varandra. Vilken effekt har exempelvis den sociala situationen på hälsa eller skolprestationer. Ett grundläggande arbete som vi nu står inför är att följa hur påverkar det enskilda barnets liv. Vad händer i den dagliga verksamheten i klassrummet? Vad händer i so- cialtjänstens arbete där barn berörs? Frågan om gör att barn får det bättre behöver besvaras. Vad är det som gör att barns situation förbättras? Svaren på dessa frågor kan i sig bidra till att resurser används på ett bättre sätt. Barn och unga som deltagare i samhällets verksamheter är ett annat område där kunskaperna behöver öka. ser på barn och unga som en resurs. Dessutom skall de förberedas för att ta över samhället när de blir vuxna. Att se barn och unga som värdefulla att diskutera med, lyssna på och uppskatta är ett perspektivskifte som kräver ansträngning. I detta ligger bland annat att barn och unga i betydligt högre grad behöver tillvaratas som kunskapskällor om sin situation i familjen, i skolan, i trafikmiljön och i samhället. På vissa områden är utvecklingen oroväckande och de larmrapporter som kommer behöver tas på allvar och följas upp med motåtgärder som är verkningsfulla. Det gäller diskussionerna om att mobbning, stress och sexuella trakasserier ökat kraftigt. Barnsamordningsgruppen inom är regeringens verktyg för att utveckla lagstiftning, resursallokering och det internationella samarbetet så att det stödjer arbetet med att förverkliga . Arbetet med att tillföra ett barnperspektiv i den statliga budgetprocessen måste intensifieras. En lång rad konkreta arbetsuppgifter förestår. Arbetet med att motverka könsstympning måste fortgå. om behovet av en förstärkning och utveckling av barnkompetensen inom hälso- och sjukvården är föremål för beredning. Barnsäkerhetsfrågorna kommer även fortsättningsvis att vara aktuella. Kunskaperna om barn som lever i familjer med långvarigt behov av ekonomiskt bistånd behöver utvecklas. Ett viktigt område att utveckla, och som kommer att ha prioritet framöver, är hur regeringens kontakter med barn och unga skall utformas i syfte att skapa en dialog i viktiga frågor. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Den strategi för förverkligande av i som beslutade behöver nu revideras. Mycket av den ursprungliga strategin har uppnåtts. har nya frågor aktualiserats och den politiska uppmärksamheten har skiftat till nya områden. Allt detta gör en förnyelse av strategin nödvändig. Insatserna från för internationella adoptionsfrågor () är främst inriktade på att upprätthålla en hög etisk nivå i adoptionsverksamheten. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning med uppgift att se över vissa frågor med anknytning till internationella adoptioner (Dir. 2001:93). Utredningen skall bl.a. pröva om det går att stärka barnets rätt i adoptionsprocessen, anvisa former för att förbättra hemutredningarna i syfte att tillförsäkra adoptivbarnen så goda förhållanden som möjligt i det nya hemmet, pröva om det nuvarande systemet för psykosocialt stöd och rådgivning tillgodoser adoptivfamiljernas behov, analysera processen för auktorisation av adoptionsorganisationer, analysera kostnadsfrågor i samband med adoptioner samt se över . Uppdraget beräknas slutföras . uppmärksammades att det sannolikt förekom oegentligheter i samband med adoptioner från . Mot bakgrund av detta har regeringen lämnat ett uppdrag till att bistå adopterade i deras sökande efter sin bakgrund. beslutade att registrerade partner skall ges möjlighet att prövas som adoptivföräldrar. Lagändringarna skall träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Regeringen avser att ge berörda myndigheter i uppdrag att följa upp reformen. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende myndigheternas verksamhetsområden. Tabell 6.2 Anslagsutveckling 15:1 1 Motsvarar 16 185 tkr prisnivå. () har till uppgift att företräda barns och ungas rättigheter och intressen mot bakgrund av åtaganden enligt . BO skall driva på genomförandet och bevaka efterlevnaden av och därvid särskilt uppmärksamma att lagar och andra författningar samt deras tillämpning stämmer överens med konventionen. BO:s verksamhet under och innevarande år har till viss del präglats av arbetet med att genomföra centrala delar av strategin för att förverkliga i (jfr regeringsbeslut S1999/3654/ST). är en viktig aktör när det gäller att bevaka barns och ungas intressen i samhället och när det gäller att genomföra i . Förslagen i propositionen (prop. 2001/02:96) En förstärkt har godtagits av (bet. 2001/02:SoU17, rskr. 2001/02:228). Den principiella inriktningen på förslagen har varit att tydligare markera rollen som ombudsman för barn och unga och att stärka ombudsmannen. Detta har skett både genom fler maktbefogenheter och mer resurser. Regeringen kommer att följa effekterna av de nya reglerna för att kunna bedöma om ytterligare åtgärder behövs. I enlighet med förslag i propositionen En för- stärkt överförs från anslaget 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. för fortsatta utbildnings- och fortbildningsinsatser om FN:s konvention om barnets rättigheter samt utveckling av metoder för konventionens genomförande. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Tabell 6.3 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 15:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget.