prop · GP031d8 · 2002-01-01 00:00:00 — Regeringen beräknar anslå till Svenska institutets verksamhet inom områdena demokratins fördjupning samt utbildning och forskning i för . Ökningen beror på att stipendieprogrammet Nya Visbyprogrammet finansieras från denna anslagspost med . Nya Visbyprogrammet har tidigare finansierats från den s.k. Östersjömiljard 1, som upphör . Övriga bidrag till samarbetet med I denna anslagspost ingår bl.a. medel för samarbete och stöd på det kärntekniska området, medel för multilateralt stöd samt medel för säker- Regeringen beräknar anslå till denna anslagspost. För att kunna bemöta den snabba utvecklingen i de Central- och Östeuropeiska länderna är det nödvändigt att det finns medel till regeringens disposition. Det är av vikt att stödja det samarbete som bedrivs genom internationella organisationer eftersom det kan uppstå synergieffekter genom samfinansiering mellan bilaterala och multilaterala program och projekt. Organisationerna skall huvudsakligen finansiera sin verksamhet genom ordinarie resurser, men regeringen avser även fortsätta att finansiera insatser som är av särskild betydelse för reformprocessen och som är otillräckliga i det internationella utvecklingssamarbetet. bidrag till det nordiska miljöfinansieringsbolaget finansieras från denna anslagspost. Insatser inom ramen för det regionala samarbetet i Östersjöstaternas råd, och avses även fortsättningsvis finansieras från denna anslagspost som komplement till den finansiering som sker via anslagposterna till Sida och . Utgifter för administrativa kostnader i utrikesförvaltningen täcks av medel från denna anslagspost. I anslagsposten ingår även medel till i och juristhögskolan i samt bidrag till Stiftelsen . Stiftelsen bildades gemensamt av staten och näringslivet. Institutets syfte är att främja kunnande i om de ekonomiska förhållandena i och verksamheten inriktar sig främst på akademisk forskning. Institutet riktar sig till både stat och näringsliv och förmedlar forskningsresultat genom publikationer och seminarier. Institutet är även verksamt internationellt genom att delta i forskningsprojekt och konferenser. Institutet driver också forskningsinstituten CEFIR i och BICEPS i . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 sig staten att lämna årliga bidrag till . tecknades ett nytt femårigt avtal där staten förbinder sig att lämna i bidrag. I fråga om säkerhetsfrämjande insatser skall regeringen även framgent bereda och besluta om insatser på följande områden, i den mån dessa bedöms vara av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk vikt. Insatser på dessa områden kan i annat fall komma att hanteras av Sida. stöd för säkerhetspolitisk kompetens miljöinsatser i samband med militär verksamhet gränsbevakning och insatser för stärkt yttre gränskontroll. Tabell 4.5 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 4.8.29:2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier Länderna i har haft behov av finansiellt stöd för att påskynda reformprocessen. Detta avser bl.a. betalningsbalansstöd eller exportkreditgarantier till vissa länder i . Medel har avsatts för att täcka eventuella skadeförluster. För att hjälpa länderna i som inte hade någon möjlighet att finansiera sina underskott i bytesbalansen har utfäst betalningsbalansstöd i form av lån. /92-1994/95 utfäste betalningsbalansstöd till 11 länder. Flera av lånen har förfallit till betalning och återbetalning har skett. Ytterligare två lån kommer att förfalla till betalning . På detta anslag har också avsättningar gjorts för garantiutfästelser för lån från Nordiska investeringsbanken (NIB) och sociala fond, numera utvecklingsbank. Den totala utestående garantiramen omfattar ca . De fyra återstående lånen samt garantiutfästelserna till NIB kommer att hanteras enligt den nya garantimodellen från och med , vilket innebär att anslaget belastas engångvis för detta ändamål 2002. An- slagsmedlen kommer att föras till garantireserv, varefter garantiverksamhetens kostnader kommer att belasta reserven (se vidare volym 1, kapitel 7, avsnitt 7.2). Detta innebär att ca kommer att belasta reservationen på anslaget 9:2 år 2002. Genom det svenska medlemskapet i EU deltar i EU:s gemensamma utlåning, som garanteras mot EU:s budget. Regeringen bedömer därför att något behov av ytterligare bilaterala insatser från svensk sida inte längre finns vad gäller betalningsbalansstöd. Däremot finns fortfarande behov av en möjlighet att utfärda statliga kreditgarantier för lån från multilaterala finansieringsinstitutioner till investeringar i . Närmast gäller det en höjning av ramen för Nordiska investeringsbankens miljöinvesteringslån, som är en viktig del av det förstärkta miljösamarbetet inom Nordliga dimensionen. Regeringen föreslår därför att godkänner ett statligt garantiåtagande om . I det fall möjligheten att utfärda garantier skulle utnyttjas kommer medel för avsätt- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 ningar att reserveras i samband med regeringsbeslut. beslutade att inrätta en särskild exportkreditgarantiram om för de baltiska länderna och . I samband med att ramen utvidgades till vidgades landkretsen med , och för affärer som samfinansieras med internationella finansinstitutioner. Syftet med ramen är att bidra till att utveckla näringsliv och infrastruktur i berörda länder samt att bidra till ett varaktigt samarbete mellan de berörda länderna och svenska företag. Regeringen har uppdragit åt () att administrera verksamheten. godkände en höjning av ramen till mot bakgrund av den utvärdering som genomfördes . Med hänsyn till den ekonomiska krisen i har dock denna höjda ram inte ställts till EKN:s förfogande. På anslaget finns avsatta för eventuella skadeförluster. Av dessa har utbetalats. I samband med utvärderingen av samarbetet med bad regeringen att avge en rapport med analys och bedömning av verksamheten. Som framgår av proposition 2000/01:119 i omvandling utvecklingssamarbete med , har omfattningen av den särskilda garantiverksamheten väsentligt gått tillbaka. Bakom denna utveckling ligger en successivt förbättrad risksituation på de baltiska länderna, vilket ökat möjligheterna att inom den ordinarie verksamheten möta efterfrågan på garantier, i förening med det dramatiskt försämrade riskläget på , då stängde större delen av garantigivningen för landet. Vad gäller övriga länder , och , där det finns ett krav på samfinansiering med internationella finansinstitutioner, har några sådana projekt ännu inte kommit till stånd. Regeringen bedömer att det kan finnas fortsatt behov av en särskild exportkreditgarantiram. Det finns en stor efterfrågan på garantier för större projekt i , som riskerna givetvis är betydande till följd av osäkerhet när det gäller kreditvärdighet och betalningsvilja. EKN och inom EU stängde för garantigivning på efter krisen , även inom den särskilda ramen. En försiktig öppning beslutades . Regeringen understryker vikten av att vidtar åtgärder för att i största möjliga utsträckning begränsa riskerna för förluster under den särskilda garantiramen. Det är särskilt angeläget att omfattningen av eventuella ytterligare skadereglering inte överstiger den ram som har avsatts för förlusttäckning inom ramen för detta anslag, dvs. Mot bakgrund av vad som har anförts om utvecklingen av efterfrågan på garantier under den särskilda ramen, och med tanke på riskläget i och samt med hänsyn till principiella överväganden, gör regeringen bedömningen att någon ytterligare avsättning för att täcka eventuella förluster under den särskilda ramen inte är aktuell. Regeringen föreslår dock att anvisas för för att de reservationer som finns på anslaget kan fortsätta att utnyttjas. EKN svarar för att verksamheten under den särskilda ramen drivs vidare på ett sådant sätt att risken för att det för förlusttäckning anslagna beloppet överskrids minimeras. Tabell 4.7 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen .