prop · GP0383 · 2002-01-02 00:00:00 — Mot bakgrund av FN:s resolution om ett årtionde för utbildning om mänskliga rättigheter kommer regeringen i detta avsnitt att redovisa olika åtgärder för att uppmärksamma årtiondet. I avsnittet redogörs för vissa av de åtgärder som regeringen vidtagit eller avser att vidta rörande utbildning om mänskliga rättigheter, särskilt inom utbildningssystemet, för vissa särskilda myndigheter och allmänna försäkringskassor, domstolar och totalförsvaret. I olika underavsnitt behandlas särskilt Forum för Levande historia, kommuner och landsting samt enskilda organisationer. 9.2Förskola, skola och vuxenutbildning Det demokratiska samhällsuppdraget är ett av utbildningsväsendets viktigaste uppdrag. Som tidigare framhållits finns det en stark och naturlig men komplex koppling mellan demokrati och de mänskliga rättigheterna. Frågor som rör demokrati och de mänskliga rättigheterna måste ständigt beaktas i utbildningsväsendets samtliga verksamhets- former. En bred och alltid aktuell kunskap om och i dessa frågor behövs för att förstärka de grundläggande värderingar som vår demokrati vilar på. Mänskliga rättigheter berör primärt förhållandet mellan staten och individen. Det är staten som skall garantera en individs mänskliga rättigheter, inte andra medmänniskor. Staten har emellertid ett ansvar för att förhindra att individer kränker andra individers rättigheter och kan också hållas ansvarig om den inte ingriper eller på annat sätt förhindrar kränkningar. Självklart syftar dock utbildningar om mänskliga rättigheter till att lära alla att respektera varandra och att inte utsätta varandra för kränkande behandling. Förskolans, skolans, fritidshemmens och vuxenutbildningens möjlighet Skr. att skapa förståelse hos barn, ungdomar och vuxna för demokratins villkor och respekten för medmänniskor är betydande. motverka och förebygga diskriminering, rasism, främlingsfientlighet och våld är en viktig uppgift för utbildningssystemet. Det handlar både om att ge kunskap om åtaganden och om innebörden av demokrati och mänskliga rättigheter samt att omsätta kunskaperna i praktisk handling. Det är således inte tillräckligt att enbart förmedla kunskaper om grundläggande demokratiska värderingar och mänskliga rättigheter. Undervisningen skall också bedrivas i demokratiska arbetsformer och förbereda för ett aktivt deltagande i samhällslivet. Den värdemässiga grundvalen i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna är principerna om människors lika värde och varje människas lika rätt. Den lyfts särskilt fram i utbildningssystemets Läroplanerna för det obligatoriska skolväsendet, för- skoleklassen och fritidshemmet samt för de frivilliga skolformerna inleds med ett kapitel som slår fast att verksamheterna skall vila på demokratins grund och utformas i överensstämmelse med de grundläggande demo- Läroplanerna bygger på skollagen (1985:1100). De inleds alla tre med ett avsnitt om verksamhetsformernas värdegrund, uppdrag och uppgifter. Skrivningarna i läroplanerna utgår från grundprinciperna när det gäller mänskliga rättigheter och demokrati. som verkar inom skolan skall därför främja aktningen för varje människas egenvärde och respekten för vår gemensamma miljö. uppgift är att förmedla, gestalta och förankra de grundläggande värden som vårt samhällsliv vilar på. Dessa värden omfattar människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och Alla skall behandlas jämställt och med respekt. mobbning och annan kränkande behandling skall därför aktivt bekämpas och främlingsfientlighet och intolerans bemötas med kunskap, öppen diskussion och aktiva insatser. I läroplanerna finns också mål och riktlinjer för elevernas ansvar och Grunden för att barnen skall förstå vad ett demokratiskt tänkande är läggs i förskolan. Alla elever skall omfattas av de demo- kratiska principerna att kunna påverka, ta ansvar och vara delaktig. Elevernas kunskapsmässiga och sociala utveckling förutsätter att de tar ett allt större ansvar för det egna arbetet och skolmiljön. läroplanerna ett särskilt ansvar för att skolpersonalen får kännedom om internationella överenskommelser som har förbundit sig att beakta i utbildningen. Av kursplan för de samhällsorienterande ämnena framgår att svensk lagstiftning, de grundläggande fri- och rättigheterna samt internationella överenskommelser om mänskliga rättigheter såsom FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och , skall uppmärksammas och ligga till grund för eftertanke och reflektion om gemenskap i ett nationellt och globalt genomgick skolväsendet stora förändringar. för skolan decentraliserades genom en radikalt ändrad ansvarsfördelning mellan stat och kommun. Skolan övergick till att bli en mål- och Skolhuvudmännen (oftast kommunerna) har ett Skr. 2001/02:83 ansvar för att de mål som regering och riksdag beslutat om uppnås. har en stor frihet att avgöra hur verksamheten i skolan skall utformas och organiseras. Varje kommun är skyldig att upprätta en skolplan. I skolplanen skall det framgå vilka åtgärder som kommunen tänker vidta för att uppnå målen för skolan och hur resultaten skall utvärderas. Åtgärder för att främja demokrati och mänskliga Regeringen fäster stor vikt vid att det ges möjlighet och utrymme till kompetensutveckling om mänskliga rättigheter. Regeringens insatser inom värdegrundsområdet fortsätter och innefattar bl.a. för perioden juli 2000juni 2003 en satsning om 12 för att stödja och fördjupa skolornas arbete med Regeringen deltar inom ramen för Nordiska ministerrådets skol- samarbete i ett projekt om värdegrund och demokrati samt om mobbning och våld. Regeringen har avsatt för att utveckla kurser för lärare och lärarstuderande om Förintelsen och i Värdegrunden och skolans ansvar Ansvarsfördelningen mellan stat och kommun innebär att de övergripande målen beslutas av staten, medan kommunen och den lokala skolan beslutar hur de skall arbeta för att nå dessa. metoder man använder i en skola avgör man själv. Däremot är det klart och tydligt reglerat att kommuner och skolor ansvarar för att utarbeta metoder såväl för att förebygga som att åtgärda kränkande behandling. Skolhuvudmännen och rektorerna har det övergripande ansvaret för verksamheten på skolan. De är, tillsammans med lärarna och annan skolpersonal, skyldiga att arbeta aktivt för att nå de riksgiltiga målen. Läroplanernas och kursplanernas mål skall konkretiseras till under- visningsmål och följas upp. På varje skola skall det därför finnas en Ansvaret för skolpersonalens kompetensutveckling ligger på Rektorernas särskilda ansvar skärptes 1998 i den reviderade läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen Varje rektor har ansvar för att upprätta, genomföra, följa upp och utvärdera skolans handlingsprogram för att förebygga och motverka alla former av kränkande behandling bland elever och anställda. Skolhuvudmannen är skyldig att klargöra att kränkande särbehandling inte accepteras och har ansvar för att det finns rutiner för att på ett tidigt stadium fånga upp signaler om missförhållanden som kan orsaka skall skolor och kommuner De skall innehålla en bedömning av i vilken mån man nått målen när det t.ex. gäller kränkande behandling. också beskriva vilka åtgärder som behöver vidtas om man inte klarat att Skr. 2001/02:83 nå målen. Behovet av samverkan mellan skola, omvärld och närsamhälle är stort. Det finns mycket att vinna för samtliga parter. En väg att stimulera och främja samverkan är att lyfta fram goda och lärande exempel på samverkan mellan skolor och exempelvis kultur- och bildnings- institutioner. Det är dock viktigt i sammanhanget att framhålla att det är rektor och de professionella som har ansvaret för att planera, genomföra och utvärdera arbetet med att omsätta de grundläggande demokratiska värderingarna i praktisk handling. En förutsättning för en konstruktiv och ömsesidig samverkan är därför att skolpersonalens ansvar och professionella kunnande respekteras. Samverkan kräver långsiktighet, samplanering och medvetenhet om de olika villkor som parterna har i lärandeprocesserna. Det kan heller inte kommenderas fram på omvärldens och närsamhällets villkor eller styras uppifrån. Skolor är olika med olika behov och förutsättningar, vilket öppnar för bredd och mångfald vad det gäller former för samverkan. Det är regeringens uppfattning att samverkan mellan skola, omvärld och närsamhälle i frågor om mänskliga rättigheter och demokrati är viktig och behöver utvecklas. Det skolorna säger sig sakna är en gemensam bas för diskussion. Bristande kunskaper om omvärlden och de stora skillnaderna i elevgrupperna skapar också problem, liksom bristen på tid för att kunna ge utrymme för reflektion och diskussion. I temabilden om värdegrunden Med demokrati som uppdrag (2000) konstaterar () att det finns stor vilja och stort engagemang för demokrati- och värdegrundsfrågor, men att eleverna trots detta inte får den utbildning och demokratiska skolning de har rätt till. Många lärare anser att de inte har tillräcklig tid och utrymme för samtal om demokrati och etik. De läroplaner och timplaner som gäller tillåter en friare organisation av skolans verksamhet. Det pågår dessutom en femårig försöksverksamhet som innebär att skolorna som deltar är befriade från den nationella timplanens uppdelning och ämnesgrupp. I försöks- verksamheten deltar cirka 900 kommunala grundskolor () i 79 kommuner. Försöksverksamheten inleddes /2001. En särskild delegation har fått i uppdrag att leda, stödja och utvärdera denna försöksverksamhet. Nationella centrum för värdegrund På området värdegrund och mänskliga rättigheter görs många insatser inom skolan, men det finns en brist på kunskap. Därför har regeringen satsat för att stödja och fördjupa skolornas arbete med värdegrundsfrågor genom att göra kunskap och erfarenheter tillgängligare. centrum, ett vid och ett vid i Skr. 2001/02:83 samverkan med , arbetar för detta ändamål. Centrumet Värdegrund Livsvetenskap vid /fungerar som en samordnande och informerande natio- nell enhet och samverkar med skolor, kommuner, universitet/högskolor, organisationer, föreningar, stiftelser, myndigheter, departement m.m. Centrumet lämnar information om kurser, seminarier, konferenser och symposier i och utanför . Man inventerar, dokumenterar och sprider information om avslutade, planerade och pågående utvecklings- projekt i skolor och kommuner samt forskning i och utanför . Värdegrunden tematiserad forskning vid rör frågor om medborgarskapets och demokratins villkor i det mångkulturella samhället. Verksamheten syftar bland annat till att främja forskning, utbildning, långsiktig kompetensuppbyggnad och folkbildning kring värdegrundsfrågor i nära samarbete mellan skolor, universitet, högskolor och museer. Det är skolans behov av kompetensuppbyggnad som skall vara vägledande för innehållet i denna samverkan. Regeringen fäster stor vikt vid att de nationella centrumen för värdegrund och demokrati i sitt fortsatta arbete tydliggör kopplingen mellan värdegrund och mänskliga rättigheter. Centrumen har beviljats medel för att på vetenskaplig basis öka kunskap och kompetens för personal inom skolväsende och förskole- området. Värdgrundscentrumet i har genomfört en nätbaserad kartläggning av kommuners och skolors värdegrundsarbete. De cirka 200 skolor som svarat, anger att de mest angelägna områdena av nio är demokrati, etik och moral och kränkande behandling. Det är också inom dessa områden som skolorna anger att de har behov av kompetens- utveckling. De nio områdena inom värdegrund som kartläggningen redovisar är demokrati, jämställdhet, mänskliga rättigheter, kränkande behandling som exempelvis mobbning, etik och moral, etnicitet, rasism, livsvetenskap och sex- och samlevnad. genomfördes fem konferenser i samverkan med , anti- mobbningsprojektet samt . Till konferenserna har kommuner, universitet och högskolor samt organisationer och myndigheter inbjudits. Syftet är att skapa referensgrupper och elektroniska nätverk samt få igång en samverkan med kommunerna för samråd inom verksamhetsområden inom värdegrundsområdet. I Nordiska ministerrådets femåriga handlingsplan till 2004 är området värdegrunden ett av fyra prioriterade områden. Inom ramen för det nordiska skolsamarbetet arbetar en arbetsgrupp med att utveckla ett projekt inom området värdegrund och demokrati i skolan och en annan inom området mobbning och våld. I samband med skall frågor som berör värdegrunden och demokratin särskilt uppmärksammas. Alla nordiska länder kommer att genomföra en nationell konferens. Värdegrundcentrumen vid i samverkan med /har fått i uppdrag att arrangera denna samnordiska satsning om . Regeringen anser Skr. 2001/02:83 att det är viktigt att arbeta för att tydliggöra kopplingen mellan mänskliga rättigheter och värdegrund. Skolministern proklamerade 1999 som ett värdegrundsår för att lyfta fram värdegrundsfrågorna i förskolans, skolans och vuxenutbildningens arbete samt för att få igång debatt och diskussion om skolans uppdrag. Ett värdegrundsprojekt skapades inom . Projektet, som pågick , hade i uppdrag att stödja och stimulera det lokala arbetet att omsätta värdegrunden i förskola, skola och vuxenutbildning i praktisk handling. En viktig målgrupp för projektets arbete var barn och ungdomar. Olika former av material för barn och ungdomar och fördjupningsrapporter för vuxna, verksamma i skolan, togs fram. Några av de områden som pekas ut av värdegrundsprojektet som särskilt viktiga att arbeta vidare med och utveckla är t.ex. tydligare skrivningar om värdegrunden i läroplanen så att demokratiska värden inte relativiseras, att utveckla skolan som mångkulturell mötesplats där värdegrunden inkluderar i stället för exkluderar. lyfts fram är att skolan organiseras så att möjlighet till samtal och möten ges för att främja goda sociala relationer och därmed motverka kränkande behandling, att stärka barn- och ungdomsperspektivet för att utveckla skoldemokratin och elevinflytandet samt att möta de professionellas stora behov av stöd och kunskap om värdegrunden genom mång- och tvärvetenskaplig utbildning och kompetensutveckling som kopplar samman teori och praktik. Grund- och gymnasieskolans kursplaner reviderade I samband med att kursplaner reviderades 1999 uppmärksammades Detta framgår tydligt i kursplanen för samhälls- orienterade ämnen i . I kunskapsområdet ingår demokrati som livsform och politiskt system. I ämnena ingår att diskutera och reflektera över begrepp som identitet, sexualitet, kärlek och jämställdhet. Inom kunskapsområdet skall också människosyn och språkbruk I det samhällsorienterande perspektivet ingår också att orientera om olika uppfattningar, men självklart ta tydlig ställning mot sådana uppfattningar som innebär kränkningar av andra människor. kommentarer till kursplaner och betygskriterier 2000 poängteras nutiden som en viktig del av historien. Krig och folkmord ska ingå liksom framsteg och fredssträvanden. långsiktiga plan för värdegrundsarbetet fick i regleringsbrevet i uppdrag att ta fram en långsiktig, strategisk plan för sitt arbete med de grundläggande fungerar som planeringsunderlag för och vägleder och styr myndighetens arbete inom värdegrunds- och hälsoområdet. Verket lyfter Skr. 2001/02:83 bl.a. fram följande arbetsområden i sin plan för utveckling: att stödja och stimulera kompetensutveckling genom generella och riktade insatser, att göra bedömningar genom bredare utvärderingar och tillsyn, att stödja det lokala utvecklingsarbetet med värdegrunden genom utveckling av prov och diagnostiska material, att utveckla sin externa kommunikation och information om värdegrunden samt att utveckla samverkan med myndigheter och organisationer. Regeringen anser att samverkan med ombudsmännen bör intensifieras i arbetet med att förebygga och motverka alla former av kränkande behandling. Granskning av skolans historieundervisning redovisade ett regeringsuppdrag om att stödja och stimulera undervisningen i nutidshistoria. har i rapporten historia kartlagt undervisningen i nutids- historia och granskat den med tyngdpunkt på demokrati och mänskliga rättigheter. Av rapporten framgår att eleverna är välmotiverade för historieämnet och att intresset ökar ju närmare vår egen tid man kommer. Av rapporten framgår också att eleverna kan mycket om nazismen och Förintelsen, men anser sig inte känna till så mycket om andra totalitära regimer, övergrepp på demokratin och brott mot de mänskliga rättigheterna. Detta beror bl.a. på att tillgången på intresseväckande material är mycket god avseende Förintelsen. Det finns dock en brist på goda läromedel avseende de andra nämnda områdena. Efter kartläggning och den seminarieserie som genomförts inom ramen för uppdraget har verket bedömt det som angeläget att koncentrera sina insatser på utvecklingslinjer, fördjupningar och källor i nutidshistoria, med mänskliga rättigheter som en integrerad del. för läromedelsförfattare var reserverade för att utveckla idéer/läromedel med inriktning på nutidshistoria enligt ovan. Det är alltid viktigt med kompetensutveckling för lärare och annan skolpersonal inom området mänskliga rättigheter. Skolledarutbildningen, värdegrundscentrumen, och har fått medel för att utveckla kurser för lärare och lärarstuderande. Inom ramen för initiativet Levande historia bedrivs lärarutbildning för att utveckla undervisningen i värdegrundsfrågor med utgångspunkt i Förintelsen. Enligt regeringen bör vikten av att utökade möjligheter till kompetensutveckling ges av de svenska universiteten och högskolorna betonas. Förskolans och skolans personal behöver kompetensutveckling men det är också viktigt att utveckla grundutbildningen för lärare. har behovet av kunskap och kompetens inom detta område varit stort. Synen på skolans uppdrag och lärarrollen har förändrats. Kompetensutveckling inom områdena värdegrund, demokrati och mänskliga rättigheter för lärare och annan skolpersonal är mycket viktig. och i samverkan med /bedriver Skr. 2001/02:83 redan sådan verksamhet. Regeringen anser att universitet och högskolan är viktiga för att bedriva kompetensutveckling inom dessa områden. Det är viktigt att kommunerna ger lärarna reella möjligheter till kompetens- utveckling. Regeringen beslutade att avsätta för att vid och Programmet för studier kring Förintelsen och folkmord vid skall utveckla kurser för lärare och lärarstuderande. De olika institutionerna skall bl.a. utveckla kurser i nutidshistoria och Förintelsen. skall i samverkan med utveckla ett material som stöd i undervisningen som uppmärksammar värdegrundsfrågorna i ett samtidshistoriskt perspektiv. Regeringen har anvisat medel för kompetensutveckling av rektorer och skolledare i bl.a. värdegrunden. Rektorsutbildningens sex regioner har genomfört kompetensutvecklingen . genomförs en ny kompetensutveckling som också riktar sig till förvaltningschefer och politiker. Expertgruppen för skolledarfrågor har lämnat sin rapport ledare (skriftserie rapport 4) där skolledarnas ansvar diskuteras när det gäller värdegrund. Förskolan spelar en viktig roll för utbildning om mänskliga rättigheter. Det är av betydelse att frågor som rör mänskliga rättigheter lyfts fram på ett tidigt stadium. har ansökt och beviljats medel av regeringen för att dokumentera ett värdegrundsprojekt i förskolan. Regeringen har låtit följa upp och utvärdera effekterna av insatser. Resultatet av denna uppföljning och utvärdering skall ligga till grund för fortsatta insatser att stärka arbetet med de grundläggande demokratiska värderingarna samt för att stärka engagemanget och väcka nytt intresse för värdegrund och demokrati i skolan. En rapport, där resultaten från utvärderingen redovisas, skall föreligga . Inom har en värdegrundsgrupp bildats för omvärldsbevakning och för att initiera och driva värdegrundsfrågorna. Uppdrag till om rasism, etnisk diskriminering, sexuella trakasserier, homofobi och könsrelaterad mobbning har fått i uppdrag av regeringen att i samråd med berörda myndigheter och organisationer kartlägga förekomsten av rasism, etnisk diskriminering, sexuella trakasserier, homofobi och könsrelaterad mobbning i skolan. Verket skall också analysera och redovisa vilka ytterligare insatser på området som behöver vidtas. Uppdraget skall Skr. 2001/02:83 redovisas . Under /2002 genomför anti- . Ett syfte med projektet är att samla alla goda krafter. Ett annat är att lyfta fram och visa på de goda exemplen och de olika arbetssätt som används ute på skolorna. Skolan som arbetsmiljö berör både barn och vuxna och behöver granskas ur ett mer tydligt elevperspektiv. Elevernas arbetsmiljö undersöks mer sällan utifrån samma kriterier som när de vuxnas arbetsmiljö granskas. omfattas alla elever av arbetsmiljölagens (1977:1160) bestämmelser om att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet. För tillsyn av frågor som rör elevernas miljö och hälsa finns tre tillsynsmyndigheter med delvis olika uppdrag och utgångspunkter, nämligen , och . redovisade 2000 ett uppdrag att effektivisera sitt samarbete med dåvarande Arbetarskydds- verket (fr.o.m. , prop. 1999/2000:141) när det gäller skolornas fysiska och psykosociala arbetsmiljö. Uppdraget resulterade i riktlinjer för samverkan och ett informationsutbyte. konstaterar att det finns skillnader i synsätt hos myndig- heterna beträffande arbetstagarperspektiv och barnperspektiv. Enligt nr 197 framgår att andelen elever som tycker att mobbning är ett stort problem i skolan ökat från . är det en ökande andel elever, , som tycker att skolan gör mycket för att förhindra och motarbeta mobbning och annan kränkande behandling. Medvetenheten inom skolan om att det finns hot och våld i verksamheten är god och man känner till var riskerna finns. Däremot är beredskapen att möta de situationer som uppstår i många fall bristfällig. Regeringen föreslår i propositionen 2001/02:14 om hälsa, lärande och trygghet bl.a. att initiativ tas till en översyn av arbetsmiljölagen ur ett elevperspektiv i syfte att förtydliga och stärka elevernas inflytande över sin arbetsmiljö. bör berörda myndigheters tillsyn i frågor som rör elevers miljö och hälsa ses över i syfte att åstadkomma en ökad samsyn och samordning. skollagskommitté skall enligt sitt uppdrag se över och vid behov förslå förändringar av gällande regler för att stärka barns, ungdomars och vuxnas säkerhet, skydd och trygghet i barnomsorgs- och skolverksamheten, särskilt beträffande arbetsmiljö- samt hälso- och sjukvårdslagstiftningen. Översynen omfattar även frågor kring kränkande behandling. En genomgång av arbetsmiljölagstiftningen har gjorts och frågor som diskuterats är bl.a. kränkande behandling, elevskyddsombud och förtydligande av arbetsmiljöansvaret. Jämställdhetslagen (1991:433) omfattar emellertid enbart de anställda, inte eleverna. jämställdhetslagen inte är tillämplig i elevernas fall bör man uppmärksamma frågan om huruvida skyddet mot sexuella trakasserier Skr. 2001/02:83 och könsrelaterad mobbning är tillräckligt. Den övergripande viljeinriktningen i läroplanernas mål och riktlinjer och i utvecklingsstrategi ligger i linje med de mänskliga rättigheterna. Både och FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna kan behöva lyftas fram tydligare. tillsatte regeringen en arbetsgrupp för att se över läroplaner som styrdokument för att ge förslag på hur de övergripande målen såsom värdegrund och mänskliga rättigheter skall få större genomslag i läroplanerna. Arbetsgruppen har lämnat rapporten , Ds 2001:48. Den parlamentariskt sammansatta tillsattes för att utreda och lämna förslag på en framtida utformning av gymnasieskolornas studievägsutbud. En arbetsgrupp inom Utbildnings- departementet har utrett en ändrad utformning av vissa kärnämneskurser i gymnasieskolan. Arbetsgruppen föreslår att ett nytt breddat kärnämne införs. Enligt förslaget skall det nya kärnämnet bildas genom att några av de nuvarande kärnämnena förs samman. Vissa mål från ämnet historia tillförs.