prop · GP03101 · 2002-04-12 00:00:00 — Effektiviteten bör, enligt RRV, kunna förbättras genom att banregionerna får ta det fulla ansvaret för att bedöma vad som behöver åtgärdas. Regeringen har i regleringsbrevet för budget- avseende uppdragit åt myndigheten att redovisa vilka åtgärder som vidtagits med anledning av rapporten. Miljömålen och återrapporteringen en felande länk i resultatstyrningen (RRV 2000:29) RRV har genomfört en granskning i syfte att undersöka förutsättningarna för att återföra informationen om måluppfyllelse på miljöom- rådet. RRV konstaterar att återrapporteringskraven på myndigheterna ökar till följd av införandet av nationella miljökvalitetsmål, gröna nyckeltal, miljökvalitetsnormer, miljöledningssystem samt inrättande av ekologiska ansvarsmyndigheter. Flera delvis överlappande system för mål och resultatstyrning är på väg att utvecklas, vilket riskerar att leda till dubbelarbete för berörda myndigheter. RRV har särskilt granskat hur målet Ingen övergödning följs upp och konstaterat att det är svårt att följa upp myndigheternas arbete på grund av att effektkedjorna är komplicerade och underlaget för att välja kostnadseffektiva åtgärder är bristfälligt. För att uppföljning och återrapportering av miljökvalitetsmålen skall ske på ett effektivt och samordnat sätt har regeringen från inrättat ett Miljömålsråd som är knutet till . I rådet ingår myndigheter som har ett ansvar för miljökvalitetsmålen. I regeringens proposition Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) betonar regeringen att myndigheternas redo- visning av miljökvalitetsmålen bör samordnas med rapporteringen av miljöledningsarbetet och arbetet med särskilt sektorsansvar för hållbar utveckling. När det gäller ansvaret för miljökvalitetsmålet Ingen övergödning är ansvarig myndighet och har till uppgift att säkerställa att åtgärdsarbete och uppföljning sker på ett kostnadseffektivt sätt. Arbetsförmedlingens företagsinriktade arbete (RRV 2001:2) och En samlad bedömning utifrån RRVs granskningar (RRV 2001:15) Den övergripande temastrategin för RRV:s granskningar av den aktiva arbetsmarknads- politiken har varit att skapa en plattform för en samlad bedömning. Denna skall sammanfatta och utveckla erfarenheterna och förslagen från sex RRV-granskningar. RRV har jämfört programinriktningen och utvecklingen av det företagsinriktade arbetssättet 2000 med 1999. Jämförelsen visar att det blivit mindre av ett tillväxtorienterat verksamhetssätt inom arbetsförmedlingskontoren. Mindre tid används för företagsinriktat arbete som arbetsmarknadsutbildningen minskar i omfattning. Konsekvensen är att det blir allt svårare att uppnå såväl de tillväxtpolitiska som de fördelningspolitiska målen. RRV föreslår att arbetsförmedlingarna ges bättre förutsättningar att arbeta företagsinriktat samt att den yrkes- inriktade arbetsmarknadsutbildningen priori- teras. RRV menar också att avgränsningen mellan social- och arbetsmarknadspolitiken bör avgränsas tydligare. RRV-rapporter inom detta tema har varit och är en viktig informationskälla vid resultat- bedömning och målformulering för politik- området och den arbetsmarknadspolitiska verk- samheten. Regeringen har bl.a. i budgetpropo- sitionen påtalat att det finns en obalans i resultaten mellan de tillväxt- och fördel- ningsinriktade verksamheterna. Detta följs kon- tinuerligt upp i resultatdialogen mellan AMS och . Samverkan i gränskontrollen (RRV 2001:1) RRV har granskat inresekontrollen av personer vid åtta svenska gränsövergångsställen. Syftet har varit att bidra med förslag, vilka skulle kunna leda till ökad effektivitet i gränskontrollen. RRV:s rapport innehåller totalt 17 förslag till åtgärder, varav fem förslag avser samverkan mellan gränskontrollmyndigheterna - Polisen, , och Migrations- verket. Av den beräkning RRV gjort framgår att det är möjligt att genomföra en sammanlagd be- sparing på ca 25 personer. RRV har också beträffande myndigheternas riskbedömningar föreslagit att () överväger behovet av en central styrning av polis- myndigheterna. När det gäller övriga iakttagelser föreslår RRV att RPS definierar prestationer och mål för polismyndigheternas gränskontroll- verksamhet. Ett annat förslag är att RPS utreder vilka förutsättningar som finns för att upprätta ett särskilt register över utlänningar som avvisats direkt vid gränsen. Även regeringen ombeds utreda möjligheterna att upprätta ett särskilt register. Detta register föreslås omfatta de privatpersoner, föreningar eller företag som uppträder som garanter för utlänningar under deras vistelse i . Slutligen föreslås att skall försöka få fram uppgifter om antalet asylsökande som tagit sig in i landet illegalt. Syftet med detta är att via kunskaper i gränskontrollen förhindra att det i många fall söks asyl inne i landet. Regeringens bedömning är att RRV:s förslag avseende samverkan kan ses i perspektivet av att det inte finns mer att göra för att åstadkomma resursbesparingar. Däremot delar regeringen bedömning att resursbe- sparingar kan göras, om man utgår från kon- ceptet en gräns en myndighet, och myn- digheterna bör därför i möjligaste mån förbättra samarbetet. En myndighetsgemensam Nationell hand- lingsplan och handbok har uppfyllt flera förslag avseende arbetsmetoder, riktlinjer och plane- ringsunderlag. Regeringen anser därför att de genomförda förändringarna inom myndig- heterna bör verka ett tag innan förändringar börjar diskuteras. Detta eftersom myndigheterna nu satsar på gränskontroll i ett operativt Schengensamarbete. En lämplig tidpunkt för utvärdering kan vara , dvs. efter en operativ anslutning till . De övriga förslagen från RRV har en annan infallsvinkel och bör analyseras noggrant. Det gäller främst förslagen avseende register över direktavvisade utlänningar och ett särskilt register över garanter. Brottmålskedjan (RRV 2001:3 och 2001:4) RRV har granskat hur den svenska rättskedjan fungerar när det gäller att hantera den stora mängden vanligt förekommande brott. Syftet med granskningen är att bidra till en effektivare administrativ hantering av mängdbrottsärenden. RRV föreslår bland annat att mängd- brottsärenden sorteras initialt så att de kan bli föremål för ett snabbförfarande och att en andra linje skapas inom polisen för omedelbar ut- redning. Vidare föreslås att en uppgift som beredningsåklagare inrättas för att utföra åtals- prövning i omedelbar anslutning till utred- ningen. Förenklade former för delgivning och särskilda sessioner för mängdbrott i tingsrätten är andra förslag från RRV för att minska genom- strömningstider, öka rättssystemets trovärdighet hos allmänheten samt frigöra resurser för mer komplicerade ärenden. Därutöver föreslår RRV att det inom inrättas en funktion för att följa upp och sammanställa underlag i kedjeperspektivet. Regeringen ser rapporten som ett viktigt bidrag i arbetet med att utveckla brotts- utredningsverksamheten och därmed bl.a. effek- tivisera processen i brottmålskedjan. Rapporten har beskrivits i berörda avsnitt i budget- propositionen för . Upphandling av arbetsmarknadsutbildning en granskning av hur två länsarbetsnämnder följer Upphandlingslagen (RRV 2001:5) RRV har granskat upphandlingen av arbets- marknadsutbildning vid Länsarbetsnämnderna i och . Granskningen har inriktats på hur myndigheterna följer lagen (1992:1528) om offentlig upphandling(). Granskningen visar att det finns brister i hur myndigheterna följer . Vid upphandling uppnås inte tillräcklig konkurrens genom att utformningen av kraven och kriterierna i för- frågningsunderlaget är bristfälliga och att an- budstiderna är för korta. Brister vid utvärde- ringen av anbuden leder till att anbud antas trots att de inte uppfyller kraven i förfrågnings- underlaget. Vidare förekommer det direkt- upphandling över fastställda beloppsgränser. I dialog med (), framkommer att har uppmärksammat och inom ramen för ett större utvecklings- projekt förstärkt upphandlingsfunktionen på central och regional nivå. AMS juridiska enhet har också utformat stödmallar för upphandling och genomfört utbildningsinsatser för hand- läggare i länen som arbetar med upphandling. Vidare kommer AMS att redovisa en utredning där ytterligare förslag lämnas om ansvar, organisation och samarbete i upphand- lingsfrågor. Avveckling av officerare och kompetensfösörjnings- läget inom Försvarsmakten (RRV 2001:7) RRV har granskat hur Försvarsmakten har hanterat personalavvecklingen i samband med omställningen av försvaret. RRV anser att Försvarsmakten brustit i sin arbetsgivarroll och att det funnits brister i hur ansvaret för arbetsgivarfrågorna hanteras inom myndigheten. RRV konstaterar också att det uppstått kom- petensbrister inom vissa av Försvarsmaktens verksamhetsområden. Några särskilda åtgärder eller stöd från centralt håll för att kunna behålla nödvändig kompetens kan RRV inte finna. Vidare konstaterar RRV att kostnaderna för personalavvecklingen överstigit vad som budge- terats. RRV bedömer att de kompetensbrister som uppstått riskerar att försämra värnplikts- utbildningen . RRV anser också att spontana avgångar bland officerare kan komma att leda till problem att bemanna de förband som förbundit sig att bidra med inom ramen för EU:s krishante- ringsförmåga. Regeringen har redovisat sin bedömning av RRV:s rapport i budgetpropositionen (prop. 2001/02:1, utg.omr. 6 Totalförsvar). Regeringen konstaterar att de personella konsekvenserna av den omstrukturering av Försvarsmakten som genomförs är betyd- ande och att problemområdena inte kunnat förutses. Mycket av det som angetts i rapporten har Försvarsmakten redan åtgärdat eller avser att åtgärda. Regeringen har därefter i propositionen Fortsatt förnyelse av totalförsvaret (prop. 2001/02:10) redovisat sin syn på personalförsörj- ningsfrågorna inom Försvarsmakten. Efter det att tagit ställning till denna del av nämnda proposition avser regeringen uppdra till Försvarsmakten att genomföra de förändringar i myndighetens personalförsörjningssystem som är nödvändiga. Att skapa aktiva konsumenter Energimyndig- hetens och stöd till konsumenter på elmarknaden (RRV 2001:10) RRV har granskat och åtgärder för att underlätta för konsumenterna att utnyttja de nya möjligheter som avregleringen av elmarknaden innebär. Granskningen har visat att myndigheterna har prioriterat åtgärder för att stödja konsu- menternas agerande på den omreglerade elmarknaden lågt. Skälen är, enligt myndig- heterna, att de dels bedömt att behovet av åtgärder på andra områden varit större, dels inte haft något specifikt uppdrag att stödja kon- sumenterna på elmarknaden. Det finns enligt RRV ett glapp mellan statsmaktens övergripande mål och de specifika uppdragen till myndig- heterna. Jämfört med de specifika kraven på myndigheterna kan RRV inte säga att myndigheternas insatser för att stödja konsumenterna på elmarknaden varit otill- räckliga. Däremot har myndigheternas åtgärder enligt RRV:s bedömning varit otillräckliga i förhållande till statsmakternas generella krav på stöd till konsumenterna i samband med om- regleringar. RRV gör bedömningen att om regeringen vill att myndigheterna skall ge högre prioritet åt stöd till konsumenterna på elmarknaden, så måste de övergripande målen omsättas i specifika uppdrag till myndigheterna. RRV anser att om problemen med elleveran- törsbyten kvarstår, så bör inleda en diskussion med regeringen om styr- medlen är tillräckliga eller om de bör förstärkas. RRV:s förslag till är att de bör följa upp vilka effekter och problem som uppstått för konsumenterna efter omregleringen av elmarknaden. Verket bör även delge regeringen sammanställningar över vilka prioriteringar myndigheten gjort mellan åtgärder inom olika verksamhetsområden och grunden för dessa prioriteringar samt fortsätta arbetet med att få fram gemensamma branschstandarder för utformningen av elräkningar och jämförpris för el. Regeringen anser att det finns ett behov av ökade insatser för konsumenterna på den avreglerade elmarknaden. Regeringen har därför i regleringsbrev tydliggjort att myndigheten har ett uppdrag att se till att konsumenterna har den information som krävs för att agera på den avreglerade elmarknaden. I den konsumentpolitiska hand- lingsplanen 2005 (prop. 2000/01:135) som antogs av , fastställs att ett av åtta delmål för perioden är att arbeta för att ge konsumenterna bättre förutsätt- ningar att agera på konkurrensutsatta marknader, vilka bl.a. omfattar elmarknaden. Som ett led i arbetet med att uppfylla detta delmål har regeringen i regleringsbrevet gett i uppdrag att tillsammans med och respektive sektorsmyndighet analysera vilka konsekvenser de konkurrensutsatta marknaderna har fått och kommer att få för konsumenterna. skall den avreglerade elmarknaden prioriteras. Uppdraget skall redovisas till regeringen . presenterade regeringen en energipolitisk proposition Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning 2001/02:143). I den presenterar regeringen sin uppfattning om vissa konsument- frågor på elmarknaden, exempelvis ett sanktions- system vid försenade leverantörsbyten. IT-stöd (RRV 2001:12) RRV har granskat resurs- utnyttjande, bl.a. utnyttjandet av IT. Enligt RRV har inte lyckats skapa en klar och begriplig organisation för samarbete och för informationsströmmar internt och externt. RRV konstaterar att investeringar i IT-baserad informationsförsörjning inte är resul- tatet av en omsorgsfullt styrd process för att bereda, fatta beslut om, genomföra och följa upp sådana investeringar. RRV anser att de verksam- hetsmässiga och organisatoriska förutsätt- ningarna för IT-verksamheten är oklara och att det bör tas fram tydligare mål och strategier avseende IT-utvecklingen. Regeringen har uppdragit åt att redovisa vidtagna och planerade åtgärder för att komma till rätta med de problem som RRV påpekade i rapporten hinder för ett effektivt resursutnyttjande (RRV 2001:9, se uppdrag nedan), där även IT-stödet granskades. har redovisat ett handlingsprogram där ett syste- matiskt arbete skall utvecklas för verksamhets- analys och verksamhetsutveckling inklusive IT- stöd. Verkets organisation skall anpassas till en helhetssyn på informations- och kommunika- tionsarbetet innefattande även informations- hantering, arbetsprocesser och informations- teknik. Regeringen följer myndighetens arbete med verksamhetsanalys och verksamhets- utveckling inklusive IT-stöd. Håller måtten måttet? En granskning av och försäkringskassornas mätningar av kvaliteten i handläggningen (RRV 2001:13) RRV har granskat tillförlitligheten och rele- vansen i () mätning och redovisning av RFV:s och de allmänna försäkringskassornas kvalitetsarbete. RRV har granskat de två kvalitetsinstrument som RFV respektive försäkringskassorna använder. Granskningen har gjorts med avseende på mätningarnas reliabilitet, validitet samt legitimitet och användbarhet. Båda instrumenten är avsedda att mäta samma sak; kvaliteten i ärendehandläggningen med avseende på beslut, beslutsunderlag och om handläggningen i övrigt skett i enlighet med förvaltningslagen (1986:223). De skiljer sig dock åt igenom- förande, urval och precision. RRV konstaterar att kvalitetsinstrumenten har allvarliga brister på alla granskade områden. De konstaterar att de två instrumenten inte kompletterar varandra. Resultaten pekar ofta åt olika håll och kan på grund av begränsade urval och stora mätfel endast användas för jämförelser på riksnivå och inte och mellan de lokala nivåerna så som efterfrågas av både RFV, försäkringskassorna och statsmakterna. De stora bristerna och den begränsade användbarheten utgör en risk för resultatens och kvalitetsarbetets legitimitet. har RFV vidtagit ett antal förbättringar i befintliga kvalitetssystem för att bl.a. säkerställa urval. Det pågår dessutom ett arbete för att åstadkomma en varaktig förbätt- ring av kvalitetsverktygen. Syftet med det är att skapa ett driftsäkert och flexibelt verktyg för urval, redovisning och resultatsammanställning av kvaliteten i ärendehandläggningen. Systemet tas i bruk med start . Regeringen finner inte skäl att vidta några ytterligare åtgärder utöver de som vidtagits och planeras av . kontroller av smuggling Gränsskyddets bemanning (RRV 2001:19) RRV har granskat hur bemanningen styrs i gränsskydd. Syftet med rapporten har varit att analysera hur bemanningen i gränsskyddsverksamhet styrs och ge förslag till effektivitetsförbättringar. har som ambition att åstadkomma en flexibel och lättrörlig gränskontroll som anpassas till RRV menar i rapporten att genomslaget för dessa ambitioner varit begränsat och föreslår därför att bl.a. inflytande över fördelningsbesluten flyttas närmare den operativa nivån, att mål bryts ned till att gälla på operativa nivåer i organisationen och att arbetstidsavtalet ses över. RRV gör bedöm- ningen att åtgärderna skulle göra personal mer flexibel och lättrörlig, vilket skulle leda till en lägre risk för smuggling. har i sina kommentarer till rapporten meddelat att man redan genomfört eller planerar att genomföra flera av de föreslagna åtgärderna. Regeringen instämmer i RRV:s bedömningar och anser att bör beakta förslagen i rapporten. Arbetsförmedlingarnas arbete med geografisk rörlighet (RRV 2001:20) RRV:s granskning syftar till att bedöma arbetsförmedlingarnas arbete med geografisk rörlighet. Det medel som står till arbetsför- medlingarnas förfogande är flyttningsbidraget. Flyttningsbidraget består av starthjälp, pend- lingsstöd och respenning, där den senare delas upp i sökanderesa, tillträdesresa och bohags- transport. RRV menar i sin rapport att starthjälpen är ineffektiv. Den ges i huvudsak till personer som på egen hand skaffat sig arbete på annan ort och som redan bestämt sig för att flytta. RRV föreslår att starthjälpen avskaffas. Man föreslår också utvidgning av möjligheterna att erhålla respenning genom att åldersgränsen sänks från 25 till . Förändringar av pendlingsstöd och krav på sökområde för att erhålla arbetslöshetsersättning motiverar, tillsammans med RRV:s förslag, att regeringen gör en översyn av arbetsmark- nadspolitikens rörlighetstimulanser. En utredare kommer att tillsättas för att föreslå åtgärder. Svagt konsumentskydd för tågresenär myndigheterna saknar konsumentperspektiv (RRV 2001:21) RRV har granskat konsumentskyddet för tågresenärer. Många människor är beroende av fungerande järnvägstransporter för dagliga resor till och från sitt arbete, för semester- och och för tjänsteresor. Konsumenterna drabbas dock av återkommande problem i samband med tågresor, bl.a. förseningar och inställda tåg, som staten vill att fler ska åka tåg. Enligt de konsumentpolitiska målen ska konsumenterna ha en stark ställning på marknaden. Förutom att ställa upp transport- och konsumentpolitiska mål, svarar staten för en omfattande reglering av järnvägsområdet. En rad myndigheter har inrättats för detta. Dessutom äger staten spåren, gemensamma funktioner som trafikledning och stationer samt den största operatören (SJ). Utgångspunkten för RRV:s granskning var frågan Hur tar myndigheterna tillvara kon- sumenternas intressen på järnvägsmarknaden? RRV:s kartläggning pekar på en rad problem som förekommer ofta. Det är främst förseningar, problem med biljetter och klago- målshantering som resenärerna klagar på. På järnvägsområdet gäller inte konsumenttjänst- lagen (1985:716), vilket gör att konsumenternas ställning är klart svagare på detta område än på områden där lagen gäller. Tågresenärerna har dessutom sämre konsumentskydd än flyg- och båtresenärer. Ytterligare ett problem, enligt RRV, är att ingen myndighet har något preciserat ansvar för att systematiskt analysera konsumentproblemen på järnvägsområdet. RRV lämnar förslag både på lång och kort sikt för att förbättra konsumentskyddet, bl.a. föreslås en översyn av järnvägslagstiftningen. Regeringen beslutade kommitté- direktiv för en utredning om järnvägens organisation m.m. (dir. 2001:48). Utredarens uppdrag är att göra en bred översyn av orga- nisationen och lagstiftningen inom järnvägs- sektorn. Med utgångspunkt i konsument- intresset skall utredaren föreslå möjliga utveck- lingsvägar för person- och godstrafik på järnväg. Avsikten är att RRV:s rapport skall överlämnas till utredningen. tillsyn (RRV 2001:24) RRV har granskat tillsynens roll i det målstyrda systemet och i samlade verksamhet. Granskningen har även behandlat tillsynens inriktning, praktiska arbetssätt och effekter på huvudmännens skolverksamhet. Granskningens slutsatser är att tillsynens kritik i alltför hög grad rör formella avvikelser och marginella företeelser. Tillvägagångssättet anses vara alltför likformigt och andelen egeninitierad tillsyn begränsad. Tillsynen har haft en underordnad roll inom verket, vilket speglar en stark betoning av den informativa styrningen på bekostnad av myndighetsrollen. RRV föreslår en breddning av tillsynen och att skall uppträda aktivt lagtolkande och normerande i tillsynen. bör avrapportera tillsynens resultat till regeringen. RRV framhåller att de förändringar och åtgärder som föreslås kan förutses få större effekt om tillsyn ges särskild grund i lag. I budgetpropositionen framhöll regeringen att man utgår ifrån att verket omprioriterar sina resurser så att tillsynen av barnomsorg och skola, inklusive fristående skolor, samt vuxenutbildning ökar. I regleringsbrevet ställs följande återrapporteringskrav på : Omfatt- ning och inriktning av tillsynen, bl.a. med avseende på berörda skol- och verksam- hetsformer, olika frågeställningar, enskilda och offentliga huvudmän, i vilken omfattning kritik har riktats mot en huvudman och orsakerna till denna kritik. Verket skall särskilt rapportera omfattningen och vilka åtgärder de olika huvud- männen vidtagit med anledning av kritiken. Större förändringar skall analyseras och kom- menteras. Regeringen, som följer utvecklingen noggrant, bedömer att det är rimligt att tillsynen av skol- väsendet, liksom tillsynen av socialtjänst och sjukvård, har stöd i lag. Regeringen avvaktar f.n. förslag från som skall redovisa sitt arbete . SWEDAC:s kontroll av miljöcertifiering en granskning (RRV 2001:27) RRV har inom ramen för sin effektivitets- revision granskat SWEDAC:s kontroll av miljö- certifieringsorgan. RRV har koncentrerat granskningen till SWEDAC:s ackreditering och tillsyn av certifie- ringsorgan som arbetar med certifiering av miljö- ledningssystem enligt marknadens dominerande standard ISO 14001. Syftet var att belysa i hur hög grad som SWEDAC:s kontroll av certifieringsorgan kan skapa lika förutsättningar för de certifierade verksamheterna oavsett certifieringsorgan. Detta i ljuset av den aktuella diskussionen om att den offentliga myndig- hetstillsynen skall kunna omprioritera sina insatser, så att mindre resurser läggs på tillsynen av certifierade företag. Därutöver har RRV studerat vilka förpliktelser certifieringen av miljöledningssystem medför för de certifierade verksamheterna och deras förhållande till miljön. I rapporten påtalar RRV vad man menar vara brister i själva ISO 14001-systemet med certifie- ring och certifieringsorgan. RRV anser bl.a. att systemet medger stora skillnader i såväl miljöled- ningssystemens innehåll som certifierings- organens agerande i förhållande till dessa variationer, samt att organens certifiering och periodiska kontroll av miljöledningssystemen består i en systemkontroll och inte i kontroll av verksamheternas faktiska miljöresultat. I en kommentar till rapporten påpekar SWEDAC att denna flexibilitet ligger i systemet och är en följd av att standarden skall kunna användas för alla typer av verksamheter och användas internationellt. För att eliminera de brister som RRV påtalar skulle SWEDAC, eller någon annan part, behöva införa svenska tolk- ningar av standarden och certifieringssystemet. Detta strider mot de uppgifter som staten har givit till SWEDAC.