prop · GP03129 · 2002-03-19 00:00:00 — Detta gäller inte minst innebörden i målet om en samhälls- gemenskap med samhällets mångfald som grund och inriktningen att värna grundläggande demokratiska värden och verka för kvinnors och mäns lika rättigheter och möjligheter. Här finns frågor kring integra- tionsprocessen, den ömsesidiga anpassning som måste ske och som gäller samhällets gemensamma värderingar. Frågor som sällan eller ald- rig tas om hand av någon myndighet eftersom de inte direkt kan inordnas under någons myndighets verksamhetsansvar. Det gäller t.ex. respekten för olika värderingar och kulturyttringar så länge dessa inte strider mot den gällande lagstiftningen eller gällande internationella konventioner om alla människors lika värde. Men det kan också vara värderingar som står i stark kontrast till majoritetsbefolkningens värderingar där framför- allt barn som har invandrarföräldrar riskerar att slitas mellan två världar. 2001/02:129 har till exempel stor uppmärksamhet ägnats invandrar- kvinnornas situation i samhället. För många invandrarflickor och invandrarpojkar är det en svår balansgång att försöka förena dessa olika världar. skall enligt regleringsbrevet för särskilt beakta jämställdheten mellan könen för att förbättra livsvillkoren för utsatta flickor och kvinnor med utländsk bakgrund. Verket skall fördela minst 2 miljoner i projektstöd till sådan verksamhet och särskilt uppmärksamma hur organisationer bildade på etnisk grund kan delta aktivt i detta arbete. En annan fråga som regeringen finner allt mer angelägen och som be- höver uppmärksammas är att barn och ungdomar vars föräldrar har in- vandrat får sämre möjligheter i samhället. Regeringen har därför även ålagt att särskilt följa upp och analysera uppväxt- villkoren för barn och ungdomar med utländsk bakgrund. Resultatet skall presenteras för regeringen i Integrationsrapport . 6.4Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) DO har enligt lagen (1999:131) om Ombudsmannen mot etnisk diskri- minering som huvuduppgift att motverka etnisk diskriminering i arbets- livet och inom andra samhällsområden. DO har sedan lagens ikraft- trädande utvidgat sin verksamhet och ärendehanteringen har ökat kraftigt. DO kommer att få ett utvidgat mandat och ytterligare arbetsuppgifter genom en ny lagstiftning om etnisk diskriminering till följd av implementeringen av ett EU-direktiv om etnisk diskriminering Denna och andra förändringar som påverkar DO:s verksamhet och arbete mot etnisk diskriminering beskrivs närmare i avsnitt 8. 6.5Arbetsfördelningen mellan och DO Enligt lagen (1999:131) om Ombudsmannen mot etnisk diskriminering skall DO verka för att etnisk diskriminering inte förekommer på något samhällsområde. En stor del av DO:s verksamhet avser åtgärder med anledning av anmälningar om etnisk diskriminering från enskilda. Myn- digheten tar även initiativ till åtgärder mot etnisk diskriminering i form av bl.a. överläggningar, information och opinionsbildning. har också till uppgift att förebygga och motverka bl.a. etnisk diskriminering samt främja etnisk och kulturell mångfald inom olika delar av samhällslivet. Enligt förordningen (1998:201) med instruktion för skall så ske i den mån frågorna inte skall handläggas av annan myndighet. Mot denna bakgrund har DO och kommit överens om arbetsfördelning, samordning och samarbete i diskrimineringsfrågor. I överenskommelsen framhålls bl.a. att en stor del av DO:s arbete fram- förallt är inriktat på individ- och rättighetsperspektivet. verkets arbete utgår från ett mer övergripande perspektiv och myndig- Skr. 2001/02:129 heten arbetar mer med strukturella diskrimineringsfrågor. 7Etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism För att uppnå målen om lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla måste kampen mot de kränkningar av människors lika värde som sker i vårt land föras på alla nivåer och områden i samhället. Att förebygga och motverka etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism är därför högt prioriterade frågor inom integrationspolitiken. I den integrationspolitiska propositionen aviserades bl.a. en förstärkning av skyddet mot etnisk diskriminering i arbetslivet. Den samhällsutveckling som skett har lett regeringen till bedömningen att ytterligare insatser mot etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism behövs. En central del av kampen mot etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism är en effektiv och heltäckande lagstiftning. En rad insatser i form av ny lagstiftning och utredningar har skett inom detta område och kommer att fortsätta . Regeringen har sedan den integrationspolitiska propositionen lades tagit fram en nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering (skr. 2000/2001:59). I handlingsplanen identifierar regeringen nyckelområden för det fortsatta arbetet samt presenterar ett antal nya initiativ. Avsikten är främst att effektivisera insatserna och mobilisera hela samhället i kampen mot dessa företeelser. Etnisk diskriminering innebär en faktisk särbehandling p.g.a. etnisk tillhörighet som inte behöver ha sin grund i främlingsfientliga eller rasistiska åsikter eller ideologier. De insatser som behövs för att bekämpa etnisk diskriminering skiljer sig till stor del från insatser mot främlingsfientlighet och rasism och redovisas därför separat i detta kapitel. Regeringens bedömning: Regeringen avser att stärka skyddet mot etnisk diskriminering inom flera samhällsområden. Möjligheterna till en samordning av diskrimineringslagstiftningen och några eller samtliga ombudsmän utreds i detta syfte. 7.1.1 Lagstiftning mot etnisk diskriminering Lagen om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet Vid tiden för regeringens proposition om integrationspolitiken hade en särskild utredare tillsatts för att se över den tidigare lagen (1994:134) mot etnisk diskriminering eftersom den inte hade fått den effekt som Skr. 2001/02:129 eftersträvats. Som en följd av översynen trädde lagen (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet i kraft . Lagen omfattar diskriminering på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung eller trosbekännelse. Beträffande skyddet mot etnisk diskriminering och etniska trakasserier i enskilda fall var en av flera viktiga nyheter i den nya lagen att bevisbördan lättades för den part som hävdar att etnisk diskriminering har skett. Arbetstagare eller arbetssökande behöver inte längre visa att arbetsgivaren haft en diskriminerande avsikt med en viss åtgärd. I den nya lagen infördes vidare krav på arbetsgivarna att främja etnisk mångfald i arbetslivet genom aktiva åtgärder. I samband med att lagen trädde i kraft fick Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) ökade resurser. Lagens definition av etnisk mångfald är lika rättigheter och möjligheter oavsett etnisk tillhörighet. DO har i ett första skede främst inriktat sig på att ge råd, stöd och information till arbetsgivarna om lagens krav på aktiva förebyggande åtgärder. Myndigheten inledde en bred tillsyn av hur arbetsgivare lever upp till lagens krav bl.a. i form av branschtillsyn. gäller att de fackliga organisationerna har ansvaret och rätten att företräda sina medlemmar i första hand. Även om anmälan har gjorts till DO har således myndigheten endast en sekundär talerätt i de fallen. Om DO anser att det finns anledning att anta att etnisk diskriminering har skett i det enskilda fallet ska ombudsmannen enligt lagen i första hand försöka uppnå en förlikning med arbetsgivaren. Anmälningar om etnisk diskriminering i arbetslivet rör framförallt tjänstetillsättningar, lönediskriminering, etniska trakasserier och uppsägningar. Antalet anmälningar till DO ökade kraftigt i och med den nya lagens ikraftträdande och antalet anmälningar ökar fortfarande. har antalet anmälningar nästan femdubblats och mellan och ökade antalet anmälningar med . Allt fler arbetssökande och arbetstagare har fått upprättelse genom förlikning eller genom att situationen lösts på annat sätt. har DO även fört sju fall till Arbetsdomstolen av vilka fyra har förlikts, två har återkallats och ett väntar på prövning. I enlighet med ett uppdrag från regeringen har DO analyserat bestämmelserna om etniska trakasserier i lagen. Myndigheten framhåller att det finns vissa brister i lagens skydd bl.a. vad gäller definitionen av etniska trakasserier och trakasserier från arbetsgivare. DO föreslår därför vissa författningsändringar. Regeringen avser att uppmärksamma dessa förslag i den översyn av diskriminerings lagstiftningen som pågår. Straffbestämmelsen om olaga diskriminering i 16 kap. 9 § . omfattar diskriminering som utförs bl.a. av näringsidkare eller dess anställda, personer som är anställda i allmän tjänst eller innehar allmänt uppdrag samt anordnare av allmänna sammankomster. omfattar diskriminering på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt Skr. 2001/02:129 ursprung, trosbekännelse eller homosexuell läggning. Anmälningar om olaga diskriminering har framförallt gällt behandlingen i restauranger och affärer. fram har antalet anmälningar om olaga diskriminering ökat från 47 fall till 217. Antalet lagföringar och fällande domar för olaga diskriminering har dock varit mycket få. Regeringen tillsatte en utredning vilken bl.a. fick i uppdrag att ta ställning till om lagstiftningen om olaga diskriminering har en lämplig omfattning och utformning för att kunna utgöra ett effektivt medel mot diskriminering. Genom tilläggsdirektiv begränsades utredningens uppdrag så att den endast övergripande skulle redovisa sina resultat och ställningstaganden samt lämna förslag på inriktningen på det fortsatta arbetet med de aktuella frågorna. Avsikten var att utredningen skulle lämna ett användbart underlag för arbetet med en bredare översyn av diskrimineringsfrågorna. beslutade regeringen att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag att överväga en gemensam lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder och samhällsområden. I kommitténs uppdrag ingår bl.a. att överväga om det, mot bakgrund av vad kommittén i övrigt kommer fram till, finns skäl att ersätta straffbestämmelsen om olaga diskriminering i 16 kap. 9 § med någon annan typ av reglering. Lagen om Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Enligt lagen (1999:131) om Ombudsmannen mot etnisk diskriminering skall DO verka för att etnisk diskriminering inte förekommer på några områden i samhällslivet. DO mottar hundratals anmälningar vilka bl.a. omfattar bostadsmarknaden, rättsväsendet och utbildningsväsendet. Myndigheten vidtar åtgärder i form av bl.a. råd, stöd och överläggningar men har inte mandat enligt lagen att vidta rättsliga åtgärder i ärenden utanför arbetslivet. Implementeringen av EGdirektivet om likabehandling oavsett ras eller etniskt ursprung, se nedan, förväntas leda till att inför en civilrättslig reglering även avseende områden utanför arbetslivet. Nya uppgifter för DO kan därför förutses. Lagen om likabehandling av studenter i högskolan antog en ny lag (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan. Lagen syftar till att främja lika rättigheter för studenter och sökande till högskolan och att motverka diskriminering på grund av könstillhörighet, etnisk tillhörighet, sexuell läggning och funktionshinder. Lagen trädde i kraft . DO, (JämO), Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) och () skall utöva tillsynen över lagens efterlevnad. De får med sökandens eller studentens medgivande som part väcka talan i allmän domstol. EG direktiv mot diskriminering Skr. antog två direktiv som syftar till att främja likabehandling och motverka diskriminering. Direktivet om likabehandling oavsett ras eller etniskt ursprung och direktivet om likabehandling i arbetslivet utgör en del av ett anti- diskrimineringspaket som består av direktiven och dessutom ett handlingsprogram mot diskriminering. Direktivet om likabehandling oavsett ras eller etniskt ursprung behandlar diskriminering på grund av ras eller etniskt ursprung dels i arbetslivet i vid mening, dels på andra samhällsområden. Direktivet om likabehandling i arbetslivet behandlar arbetslivsområdet i vid mening och omfattar diskrimineringsgrunderna religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder och sexuell läggning. Direktiven skall vara genomförda respektive . Undantag vad gäller tidpunkten för genomförande finns för diskriminering på grund av ålder och funktionshinder. Regeringen beslutade att en särskild utredare skulle lämna förslag till hur direktiven skall genomföras i . Enligt utredningsuppdraget skall utredarens överväganden och förslag med anledning av direktivet om likabehandling oavsett ras eller etniskt ursprung även omfatta diskrimineringsgrunderna religion och övertygelse. Utredningen skall redovisa sitt uppdrag . 7.1.2Åtgärder mot etnisk diskriminering i den nationella handlingsplanen Samordning av diskrimineringslagstiftningen och ombudsmännen mot diskriminering Uppdelningen av den svenska lagstiftningen mot diskriminering i olika lagar, i förening med den senaste tidens internationella utveckling på området, ger anledning att se över möjligheterna till en generell lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller ett flertal diskrimineringsgrunder och samhällsområden. har även vid ett flertal tillfällen uttalat att en sådan samordning bör övervägas. Mot denna bakgrund fattade regeringen beslut om att tillsätta en parlamentarisk kommitté vilken bl.a. skall överväga en gemensam lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder och samhällsområden. Vidare skall kommittén överväga om regler om positiv särbehandling på grund av etnisk tillhörighet bör införas i arbetslivet samt överväga om det är möjligt att utmönstra termen ras ur de författningar där det förekommer. Med utgångspunkt från kommitténs ställningstaganden i fråga om utformningen av en framtida diskrimineringslagstiftning skall den även se över uppgifter och ansvarsområden för DO, HO, JämO och HomO. Utgångspunkten för kommitténs arbete skall vara att ombudsmännens uppgifter bör vara så lika utformade som möjligt och därmed kunna ge samma möjligheter att motverka diskriminering oavsett diskriminerings Skr. 2001/02:129 grund och samhällsområde. Kommittén skall vidare analysera konsekvenserna av och överväga möjligheterna att slå samman några eller samtliga av ombudsmännen till en institution eller att samordna dem på något annat sätt. Kommittén skall även överväga om den eller de ombudsmannainstitutioner som kommittén lämnar förslag om skall vara underställda regeringen eller . Kommittén skall redovisa sitt uppdrag . fick i uppdrag att i samverkan med DO genomföra informations- och utbildningsinsatser för att öka kunskapen hos personer i nyckelfunktioner om etnisk diskriminering. Det kan t.ex. handla om företrädare för olika myndigheter och branschorganisationer samt näringsidkare. Som ett led i dessa insatser har DO och givit i uppdrag att genomföra återkommande kunskapsmätningar vilka bl.a. omfattar arbetsgivare och fackliga företrädare. Två undersökningar har genomförts och . Av kunskapsmätningarna framgår att kunskapsnivån generellt är låg när det gäller etnisk diskriminering Med resultaten från kunskapsmätningarna som grund har myndigheterna genomfört ett flertal överläggningar med bl.a. arbetsmarknadens parter och branschorganisationer. Målsättningen vid överläggningarna är att organisationerna själva skall arbeta strategiskt för att sprida kunskap, inventera behov av stöd samt sätta mål för resultat vid kommande mätning. Kunskapsmätningen visade att antalet informations- och utbildningsinsatser ökat inom bl.a arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer. De hade dock ännu inte resulterat i någon markant ökning av kunskapen om det rättsliga skyddet mot etnisk diskriminering. Regeringen har även givit AMS i uppdrag att vidta åtgärder för att motverka diskriminering i arbetsförmedlingarnas verksamhet. Detta uppdrag samt det arbete som pågår i samverkan mellan redovisas i avsnitt 5.1.2. DO har framställt utbildnings- och informationsmaterial i syfte att höja kunskapsnivån och ge råd och stöd till de som arbetar mot etnisk diskriminering. DO, HO, HomO och JämO skapade även en gemensam hemsida med utbildningsmaterial om diskriminering (). Krav på icke-diskriminering i avtal En metod för att motverka att offentliga medel går till verksamheter inom vars ram grundläggande mänskliga rättigheter kränks är införandet av antidiskrimineringsklausuler vid offentlig upphandling. gav regeringen därför genom ett tilläggsdirektiv i uppdrag att analysera möjligheterna för den offentliga sektorn att ta in s.k. antidiskrimineringsklausuler i upphandlingskontrakt. 2001/02:129 Kommittén, som lämnade sitt slutbetänkande , framhåller att antidiskrimineringsklausuler vid offentlig upphandling kan användas för att motverka diskriminering. Regeringen har ambitionen att i den kommande upphandlings propositionen föreslå ett förtydligande i lagtexten som visar på möjligheten att använda antidiskrimineringsklausuler vid offentlig upphandling som införs fr.o.m. . Vidare har regeringen uppdragit åt att ta fram exempel på antidiskrimineringsklausuler att användas i kontrakt som tilldelats i offentlig upphandling. Uppdraget skall redovisas . Det kan ifrågasättas i vad mån samma synsätt borde kunna användas även vad gäller olika statliga stödåtgärder. Det skulle exempelvis kunna handla om vissa bidrag, subventioner och stöd till företag och organisationer. Regeringen avser mot denna bakgrund att påbörja ett utredningsarbete om möjligheterna att förena olika statliga stödåtgärder med krav relaterade till icke-diskriminering. Att vägra en person inträde till en restaurang eller nöjeslokal på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse eller homosexuell läggning kan vara straffbart enligt bestämmelsen om olaga diskriminering. Det är dock regeringens mening att alla rättsliga medel bör utnyttjas för att motverka diskriminering. Enligt alkohollagen får serveringstillstånd endast meddelas den som visar att han eller hon är lämplig att utöva verksamheten. Vid tillståndsprövningen skall särskild hänsyn tas till om sökanden är laglydig och benägen att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna. Om en innehavare av tillstånd eller dess anställda fälls för brottet olaga diskriminering innebär det att serveringstillståndet kan ifrågasättas. Kunskapen om detta är dock inte utbredd i någon vidare omfattning. Regeringen har därför givit i uppdrag att uppmärksamma berörda tillståndsgivande myndigheter och näringsidkare inom restaurangbranschen om ovanstående. Uppdraget har redovisats . Uppbyggnad av lokal verksamhet mot diskriminering En utgångspunkt för regeringens arbete är att samhällsproblem som rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering måste angripas på bredast möjliga vis. Särskilt viktigt är det på den lokala nivån. Ett antal lokala s.k. antidiskrimineringsbyråer, vilka bygger på frivilliga krafter, har etablerats på olika orter i landet. och DO har haft en aktiv roll när det gäller att ge råd och stöd till byråerna. Myndigheterna har även gemensamt stimulerat uppbyggnaden av ett nätverk mellan de olika antidiskrimineringsbyråerna. Regeringen ser mycket positivt på denna form av verksamheter. 2001/02:129 kan spela en viktig roll i lokalsamhället när det gäller att uppmärksamma och synliggöra olika former av diskriminering samt sprida kunskap om t.ex. gällande lagstiftning och de rättsvårdande myndigheternas funktionssätt. Mot denna bakgrund finns anledning att stimulera ytterligare och utveckla lokala initiativ med denna inriktning. I statsbudgeten för har därför anvisats för försöksverksamhet med lokal och regional antidiskrimineringsverksamhet. Regeringen har beslutat om riktlinjer för denna försöksverksamhet. Det statliga stödet fördelas av som även skall redovisa en utvärdering av insatserna . DO, HomO, JämO och HO har fått i uppgift att bistå verksamheterna med informations- och utbildningsinsatser samt rådgivning. Åtgärder för att förebygga och motverka diskriminering av romer och samer De nationella minoriteterna romer och samer drabbas särskilt hårt av fördomar och diskriminering. Regeringen har därför beslutat att vidta särskilda åtgärder för förebygga och motverka diskriminering av dem. Regeringen inledde en nationell informationssatsning om samer och samisk kultur för att bl.a. förebygga och motverka diskriminering. Satsningen som är långsiktig och strategisk planeras pågå . Ett tiotal projekt, vilka bidrar på olika sätt till att sprida kunskap om samer och deras kultur, har beviljats medel. uppdrog regeringen åt DO att genomföra ett särskilt arbete för att förebygga och motverka etnisk diskriminering av romer. Uppdraget ingår som ett led i ett långsiktigt och strategiskt arbete och innefattar bl.a. en kartläggning av diskrimineringen av romer och utarbetande av metoder och strategier för att förebygga och motverka sådan diskriminering. Uppdraget skall redovisas . Regeringens bedömning: Regeringen avser att vidta åtgärder för att effektivisera och stärka det antirasistiska arbetet. En översyn av det arbetet har påbörjats i detta syfte. 7.2.1Brott med rasistiska, främlingsfientliga och antisemitiska inslag anmäldes sammanlagt 825 fall av hets mot folkgrupp, vilket innebär en kraftig ökning () jämfört med året innan. Antalet brott har med undantag (1999) kontinuerligt stigit och det finns ett antal olika faktorer som kan förklara denna utveckling. En central förklaringsfaktor är enligt att uppmärksamheten kring rasistiska brott har ökat och att detta i kombination med ett antal domstolsutslag torde ha påverkat de rättsvårdande myndigheterna att i större utsträckning Skr. 2001/02:129 använda brottet hets mot folkgrupp i bekämpandet av olika former av Den totala brottsligheten med koppling till vit makt-världen ökade markant () medan våldsbrotten inte följde samma dramatiska utveckling (ökning med ). De enskilda brottskategorier som stod för en stor del av denna ökning var hets mot folkgrupp, förolämpning, olaga hot och ofredande. Våldsbrottens ökning förklarades främst av ett större antal fall av grov misshandel, medan brotten med dödlig utgång minskade i jämförelse med , som var ett anmärkningsvärt våldsamt år med fyra mord och lika många försök till mord eller dråp. Det totala antalet brott med antisemitistiska inslag har kontinuerligt ökat . Den kraftigaste ökningen, både vad gäller det totala antalet brott och sådana som bedömdes ha tydliga antisemitiska inslag, noterades . har det totala antalet brott fortsatt att öka, men i betydligt mindre omfattning (sex brott eller ). Den rasideologiska rörelsens viktigaste propagandainstrument är vit makt-musiken. I flera fall har det inträffat att ärenden rörande hets mot folkgrupp på cd-skiva måste avskrivas, då åtalspreskription inträtt innan ärendet hade väckts hos myndigheten. Preskriptionstiden för hets mot folkgrupp som inte är ringa är enligt vanlig lag . I tryckfrihetsförordningen (TF) och yttrande- frihetsgrundlagen (YGL) finns det emellertid bestämmelser om särskilt korta preskriptionstider för tryckfrihets- och yttrandefrihetsbrott. I proposition 2001/02:74 Yttrandefrihetsgrundlagen och Internet har regeringen bl.a. föreslagit att preskriptionstiden för cd-skivor som saknar uppgifter om ursprung förlängs. Möjligheterna att ingripa mot vit makt- musik kommer därigenom att förbättras. I propositionen Hets mot folkgrupp m.m. (prop. 2001/02:59) som överlämnades till föreslår regeringen bl.a. en strängare straffskala för grova fall av hets mot folkgrupp; fängelse i lägst och högst . Den grova straffskalan skall till exempel kunna tillämpas på fall med omfattande spridning av kränkande rasistiskt material. Lagförslagen föreslås träda i kraft . Kampen mot brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska motiv samt olaga diskriminering är ett hög prioriterat område inom polisen och åklagarväsendet. Det kommer att gälla även