prop · GP03100 · 2002-04-15 00:00:00 — Förändrade antaganden om förbrukning av anslagsbehållningar för förvaltnings- och inve- steringsanslag redovisas inte på respektive utgiftsområde utan ingår i beräkningsposten minskning av anslagsbehållningar. baserad på vissa givna förutsättningar. Beräkningarna avser anslagsnivån under förutsättning att inga nya utgiftspåverkande beslut fattas. Beslut som redan fattat beaktas både vad gäller reformer och besparingar. Motsvarande gäller för aviserade beslut som in- kluderats i utgiftsramarna i budgetpropositionen . Vid sidan av den politik och de reformer och andra utgiftsförändringar som föreslogs eller aviserades i budgetpropositionen för åren 20022004 tar konsekvens- beräkningen även hänsyn till att inkomst- prövningen av änkepensioner upphör och att investeringsbidraget för anordnande av bostäder för studenter förlängs (de enskilda reformernas budget- effekt redovisas i tabell 4.7, avsnitt 4.3). För utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp förutsätter beräkningen att kraftfulla och offensiva insatser föreslås i budgetpropositionen för att hejda kostnadsutvecklingen inom utgiftsområdet och minska sjuktalen i förhållande till dagens nivå. I budgetpropositionen kan utgifts- ramarna komma att justeras på grund av att exempelvis pris- och lönekänsliga anslag ändras till följd av nya bedömningar om den eko- nomiska utvecklingen. Tabell 6.4 Konsekvensberäkning av utgifterna på utgiftsområden för åren 20032004 Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 6.2.1De takbegränsade utgifternas förändring jämfört med budgetpropositionen Det finns flera orsaker till att utgifterna för enskilda utgiftsområden enligt konsekvens- beräkningen har förändrats jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Utgiftsramarna har ändrats till följd av föreslagna utgiftsreformer och utgiftsminsk- ningar, reviderade makroekonomiska förutsätt- ningar, reviderad pris- och löneomräkning, för- ändrade volymer inom vissa regelstyrda bidrags- system och förändrade prognosmetoder. I tabell 6.5 har förändringen jämfört med beräkningen i budgetpropositionen av de takbegränsade ut- gifterna för 20032004 delats upp på dessa faktorer. Tabell 6.5 Förändring av takbegränsade utgifter mellan budgetpropositionen års ekonomiska vårproposition Takbegränsade utgifter i budget- Nya utgiftsreformer och utgiftsminskningar Reviderad pris- och löneomräkning -3,6 -3,3 Förändrad prognos för anslagsbehållningar -1,6 -0,7 -0,5 I avsnitt 4.3 redogörs för de förslag till reformer och utgiftsminskningar som aviseras i denna proposition. upphör inkomstprövningen av änkepensioner. Detta innebär att utgifterna för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom ökar med brutto . De ökade utgifterna för änkepensionen innebär ökade skatteintäkter uppgående till ca för landets kommuner. Statsbidraget till kommunerna nedjusteras med motsvarande belopp, nettokostnaden för reformen uppgår därför till ca . En viss minskning sker även av utgifterna för statliga tjänstepensioner, ca , då dessa är samordnade med änkepensionen. regeringen att i budgetpropositionen föreslå att investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter tillförs 2003. Satsningen är finansierad. Utgifternas fördelning på utgiftsområden påverkas av en ändrad bedömning av den ekonomiska utvecklingen. Anslag som är beroende av den makroekonomiska utvecklingen har justerats med hänsyn till de reviderade makroekonomiska prognoserna. Denna justering berör huvudsakligen ett fyrtiotal olika anslag för transfereringsändamål. De makroekonomiska förändringarna i form av bl.a. högre arbetslöshet och fler deltagare i arbetsmarknadspolitiska program, medför högre utgifter jämfört med budgetpropositionen . Sammantaget beräknas de förändrade makroekonomiska prognoserna medföra att de takbegränsade utgifterna blir högre 2003. Utgifterna 2004 påverkas däremot totalt sett inte av de ändrade makro- ekonomiska förutsättningarna. Högre utgifter till följd av högre prisbasbelopp och fler personer i arbetsmarknadspolitiska program motverkas av att inkomstindex beräknas bli lägre än i beräkningen i budgetpropositionen . Det lägre inkomstindexet beräknas ge lägre utgifter för främst ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Pris- och löneomräkning av anslagen till myndigheternas förvaltningskostnader I den inledande fasen av budgetprocessen hanteras anslag för förvaltningsändamål i fasta priser. Dessa anslag räknas om till löpande priser genom att pris- och löneindex knyts till anslagen. I budgetpropositionen gjordes en preliminär pris- och löneomräkning av anslagen för förvaltningsändamål för 20032004. Slutlig pris- och löneomräkning av anslagen för förvaltningsändamål har därefter genomförts. Den baseras bl.a. på löne- utvecklingen inom tillverkningsindustrin. Vid beräkningen görs ett avdrag för produktivitets- utvecklingen motsvarande den genomsnittliga utvecklingen inom den privata tjänstesektorn . revideras den preliminära pris- och löneomräkningen av anslagen för förvaltningsändamål. Pris- och löne- omräkningen baseras bl.a. på antaganden om löneutvecklingen i den konkurrensutsatta sektorn. Avdrag görs också för en prognostiserad produktivitetsutveckling som följer den privata tjänstesektorn. Till följd av den slutgiltiga pris- och löne- omräkningen ökar utgiftsramarna med 2003 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Förändringen berör främst utgiftsområdena 6 Totalförsvar samt 22 Kommunikationer, vars utgiftsramar höjs med till följd av de nya beräkningarna. medför den nya preliminära pris- och löneomräkningen att anslagsbeloppen ökar med i förhållande till beräkningen i budgetpro- positionen. Ramarna höjs inom de ovan angivna utgiftsområdena med sammantaget . Utgiftsramarna kan också förändras till följd av nya prognoser för volymer inom vissa regel- styrda system. De största volymförändringarna prognostiseras inom utgiftsområde 10 Eko- nomisk trygghet vid sjukdom och handikapp där utgifterna revideras upp främst till följd av att antalet förtidspensionärer antas öka. Upp- revideringarna uppgår till 2003 och till ca 2004 jämfört med beräkningarna i budgetproposi- tionen. Sammantaget beräknas ändrade volymer bidra till att utgiftsområdesramarna ökar med ca 2003 och med 2004 jämfört med beräkningen i budget- propositionen . Revideringar av ramarna kan också orsakas av nya prognosmetoder, justeringar till följd av ny- tillkommen information, korrigeringar av tidi- gare gjorda fel samt regeländringar utom regeringens omedelbara kontroll. Dessa revideringar beräknas bidra till att utgifterna blir lägre 2003 och lägre 2004. Revi- deringarna berör flera utgiftsområden, men kan till största delen hänföras till utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Nya beräkningar av bidrag till arbetslöshetsersättning tar hänsyn till att en mindre andel av de öppet arbetslösa, enligt arbetskraftsunder- sökning, uppbär inkomstrelaterad ersättning. nya beräkningarna är förklaringen till att utgifterna för utgiftsområde 13 Arbetsmarknad, i jämförelse med beräkningen i budgetpro- positionen , totalt sett beräknas bli lägre trots antaganden om högre arbetslöshet 2003 och fler deltagare i arbetsmarknadspolitiska program 2003 och 2004. Statliga myndigheter har vissa möjligheter att fördela sina utgifter över tiden. Medel på ram- och reservationsanslag som inte utnyttjas fullt ut kan sparas till efterföljande år. På motsvarande sätt kan en myndighet använda tidigare sparade anslagsmedel som komplement till årets anslag. Myndigheter med ramanslag har också möjligheter att inom vissa gränser låna av efterföljande års anslag om medelstilldelningen ett visst år är otillräcklig. Förskjutningar av detta slag redovisas som en för alla ramanslag och reservationsanslag gemensam beräkningspost kallad minskning (eller ökning) av anslagsbe- hållningar. Denna post ingår i de takbegränsade utgifterna. För kommande budgetår erhålls en prognos för de takbegränsade utgifterna genom att en beräknad storlek på minskningen av anslagsbehållningarna läggs till utgiftsramarna och ålderspensionssystemets utgifter. Myndig- heternas förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskrediter är en osäker faktor i utgiftsberäkningen. Jämfört med bedömningen i budgetproposi- tionen beräknas förbrukningen av anslagsbehållningar bli ca lägre 2003 och beräknas nu till totalt 2003. Bedömningen är bl.a. gjord med hänsyn till historiska utfall. Områden med stor prognostiserad förbrukning av anslags- behållningar är utgiftsområde 6 Total- försvar och utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. beräknas ett antal utgiftsområden förbruka anslagsbehållningar. Störst förbrukning beräknas för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande, utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling, utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård och utgiftsområde 21 Energi. har tidigare tillkännagivit (bet. 2000/01: FiU16) att regeringen skall återkomma till med utökad jämförande information över tiden vad gäller statsbudgetens utgifter. För att jämföra de takbegränsade utgifterna över tiden redovisas i detta avsnitt de takbegränsade utgifterna per utgiftsområde i miljarder kronor och som andel av totala tak- begränsade utgifter. Tidsserierna är angivna anslagsstruktur. Genom att utgifts- områdena redovisas i en och samma struktur för åren 19972004 elimineras de skillnader som beror på att anslag kan ha tillhört ett annat utgiftsområde än 2004. Av tabell 6.6a och tabell 6.6b framgår hur resurserna fördelas mellan de olika utgiftsområdena. Skillnader i fördelningen av utgifterna mellan åren kan bero på utgifts- reformer och utgiftsminskningar, förändrade makroekonomiska förutsättningar, förändrade volymer inom vissa regelstyrda bidragssystem, engångshändelser och vissa tekniska för- ändringar. Tabell 6.6a har inte rensats för tekniska förändringar som givit upphov till tekniska justeringar av utgiftstaket eller till följd av att betalningsansvaret för vissa utgifter flyttats mellan statsbudgeten och ålderspensions- systemet utanför statsbudgeten (socialförsäk- ringssektorn ). Förändrad beskattning av vissa transfereringar (som påverkar utgifts- områdesramarna men inte de totala utgifterna på grund av samtidig justering av bidragen till kommunerna) har inte heller beaktats. Sådana förändringar ger upphov till brott i tidsserien. För att underlätta jämförelser över tiden redovisas därför för ikraftträdandeåret större sådana tekniska effekter i fotnoter till tabellerna. I tabell 6.6b, som visar utgifterna per utgiftsområde som andel av totala takbegränsade utgifter, särredovisas även en för större tekniska förändringar justerad utgiftsandel (i kursiv stil). Justering för teknisk förändring görs i dessa fall för åren före det att förändringen ägde rum, med lika stor relativ andel av de takbegränsade ut- gifterna som för ikraftträdandeåret. De justerade beloppen är approximativa men ger en över- siktlig bild av hur fördelningen av utgifterna har förändrats över tiden. De tekniska förändringar som påverkat jämförbarheten av de takbegränsade utgifterna mest är förändringar till följd av ålderspensions- reformen (se prop. 1998/99:1 Bilaga 3). Reformen som trädde i kraft innebar betydande förändringar i betalningsflödena mellan statsbudgeten, AP-fonden och premie- pensionssystemet. Vidare innebar reformen att ramarna för främst utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, utgifts- område 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom samt utgifterna för ålderspensionssystemet påverkades kraftigt. Ett annat exempel på en redovisningsteknisk skillnad är att arbets- skadefonden redovisades utanför statsbudgeten medan den redovisas på statsbudgeten. Därutöver skall hänsyn tas till att anslagen för förvaltningsändamål ökade till följd av ändrad finansieringsprincip för de statliga avtalsförsäkringarna. Förändringen var saldoneutral men ökade utgifterna för förvalt- ningsanslagen med totalt . Den ändrade finansieringsprincipen för avtals- försäkringarna gav ökade utgifter främst på personalintensiva utgiftsområden, såsom utgifts- område 6 Totalförsvar och utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning som ökade utgifterna med 1,4 respektive i jämförelse med 1999 (se prop. 1999/2000:1). Tabell 6.6 a Utgifter 19972004, utfall 19972001, prognos 2002, beräknat 20032004 (miljarder kronor) Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 1 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 2 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 3 Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplan., bostadsförsörjning och byggande Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med ansl. Allmänna bidrag till kommuner 6 Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av SB 8 11999 ökar utgifterna med 41,5 mdkr, varav 24,2 mdkr beror på ändrat finansieringsansvar och 11,4 mdkr beror på ökade statliga ålderspensionsavgifter till följd av ålders-pensionsreformen. Vidare ökar utgifterna med 6 mdkr till följd av att arbetsskadeförsäkringen lyfs in på statsbudgeten. 2003 ökar utgifterna med 2,9 mdkr när det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopas och ersätts av högre förtidspensioner. 21999 minskar utgifterna med 29,4 mdkr till följd av ändrat finansieringsansvar enligt ålderspensionsreformen och ökar med 0,6 mdkr när delpensioner lyfts in på statsbudgeten. 2003 ökar utgifterna med 16,5 mdkr när den bosättningsbaserade delen av utgifterna av folkpens. förs över från ålderspens.syst. vid sidan av statsbudgeten (7,0 mdkr) och folkpension och pensionstillskott ersätts med en beskattad garantipension (9,5 mdkr). 31999 ökar utgifterna med 4,8 mdkr när statliga ålderspensionsavgifter införs till följd av ålderspensionsreformen. 41999 ökar utgifterna med 2,7 mdkr när statliga ålderspensionsavgifter införs till följd av ålderspensionsreformen. 51999 ökar utgifterna med 0,6 mdkr när statliga ålderspensionsavgifter införs till följd av ålderspensionsreformen. 6Sammantaget sker tekniska förändringar på UO 25 med -4,8 mdkr 2000, -3,0 mdkr 2001, -3,5 mdkr 2002, -8,0 mdkr 2003. Inkomstskattereformerna 20002002 innebär att statsbidragen till kommunerna sänks med 4,8 mdkr 2000, 5 mdkr 2001 och 5,2 mdkr 2002. 2001 höjs statsbidraget med 2 mdkr p.g.a. höjt särskilt grundavdrag till pensionärer. 2002 höjs statsbidraget med 1,8 mdkr p.g.a. höjt grundavdrag för låg- och medelinkomsttagare. sänks statsbidraget 2002 med 0,1 mdkr för att avdragsrätten för fackavgifter ersätts med en skattereduktion. 2003 sänks statsbidragen i och med att kommunernas skatteinkomsterna beräknas öka med 9,5 mdkr när ny garantipension införs. Sänkningen 2003 förklaras också av att inkomsterna för kommunerna ökar med 2,9 mdkr i och med att det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopas (se UO11). Vidare höjs statsbidraget 2003 med 4,3 mdkr p.g.a. att skattereduktion för låginkomsttagare ersätts med avdrag. 7Ingår ej i takbegränsade utgifter. För jämförbarhet anges dock även statsskuldsräntorna som andel av takbegränsade utgifter i tabell 6.6 b. 81999 ökar utgifterna med 4,6 mdkr som en följd av förändrat finansieringsansvar enligt ålderspensionsreformen (se prop. 1998/99:1 bilaga 3). 2003 minskar utgifterna med 7,0 mdkr när utgifterna för den bosättningsbaserade delen av folkpensionen förs över till statsbudgetens utgiftsområde 11. Tabell 6.6 b Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter 19972004. Utfall 19972001, prognos 2002 och beräknat 20032004 Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten . (Justerat för tekniska förändringar anges i kursiv stil) Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 1 Justerad för teknisk förändring 1 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 2 Justerad för teknisk förändring 2 Ekonomisk trygghet för familj och barn 3 Justerad för teknisk förändring 3 Justerad för teknisk förändring 4 Justerad för teknisk förändring 5 Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplan., bostadsförsörjning och byggande Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med ansl. Allmänna bidrag till kommuner 6 Justerad för teknisk förändring 6 Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av SB 8 Justerad för teknisk förändring 8 Fotnoter se tabell 6.6.a. Fördelningen av de takbegränsade utgifterna mellan olika utgiftsområden kan ses som ett uttryck för de politiska prioriteringar som gjorts (se tabell 6.7 b). Över hälften av utgiftsområdena uppvisar en liten eller ingen förändring över tiden av utgiftsområdets andel av de totala utgifterna under utgiftstaket. De största förändringarna berör transfererings- intensiva utgiftsområden. minskar utgiftsandelen för utgiftsområde 13 Arbetsmarknad och utgiftsområde 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning och byggande kraftigt, medan utgiftsandelen för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp och utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ökar. Till de utgiftsområden som ökar mest hör också utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning. har de makro- ekonomiska förutsättningarna varierat. För t.ex. utgiftsområde 13 Arbetsmarknad innebär ned- gången i den öppna arbetslösheten, från av arbetskraften till prognos- tiserade av arbetskraften , väsentligt minskade utgifter. Även utgifterna för arbetsmarknadspolitiska program har minskat kraftigt . Utgifterna kan också förändras mellan åren till följd av förändrade volymer inom vissa regel- styrda system. De största volymförändringarna återfinns inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Både antalet sjukdagar och antalet förtidspensionärer ökar kraftigt . Exempel på engångshändelser som påverkar de takbegränsade utgifterna återfinns under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar där utbetalningen av arealersättning flyttades och . Nedan kommenteras de utgiftsområden som uppvisar störst förändringar som andel av tak- begränsade utgifter . minskar utgifterna för Totalförsvar som andel av de takbegränsade utgifterna , vilket främst beror på den försvarsomställning som tidigare beslutat om. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgifterna för Internationellt bistånd beräknas öka från 1997 till 2004. Som andel av de tak- begränsade utgifterna ökar utgiftsområdet . Utgifterna för anslaget Biståndsverksamhet har stigit med . Utgifterna för biståndsverksamheten beräknas öka med ytterligare 20022004. Biståndsramen har ökat från av BNI av BNI (plus ) 2004. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgifterna för utgiftsområdet ökar med eller med som andel av totala utgifter under utgiftstaket. av ökningen förklaras av ökade kostnader för statlig assistansersättning. ökar antalet assistansberättigade med drygt 4 000 personer. ökar det genomsnittliga antalet assistanstimmar per person med ca . Resterande del av ökningen kan hänföras till ökade utgifter för bidrag till läkemedelsförmånen. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgifterna för Sjukpenning och rehabilitering m.m. (exkl. statliga ålderspensionsavgifter) har stigit med 1997 2001, främst till följd av ökad sjukfrånvaro, men också till följd av förkortad sjuklöneperiod fr.o.m. samt höjd ersättningsnivå (till ) fr.o.m. . Antalet sjukdagar har stigit från 47,6 miljoner 1997 till 102,4 miljoner 2001. Utgifterna förväntas fortsätta öka . Även utgifterna för Förtidspensioner har stigit kraftigt . Antalet förtidspensionärer har stigit från 423 1997 till 454 2001. Justerat för tekniska förändringar ökar utgiftsområdets utgifter som andel av de totala utgifterna, med 2004. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Tekniska förändringar medför att utgifterna för Ekonomisk trygghet vid ålderdom varierar kraftigt (se tabell 6.7a, not 2). Justerat för tekniska förändringar minskar utgifterna med som andel av de takbegränsade utgifterna. Antalet personer utan ATP minskar stadigt och den genomsnittliga ATP-nivån höjs. Vidare bidrar följsamhetsindexeringen till att de reala pensionerna höjs enligt prognosen. Sammantaget ger detta högre utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten, vilket i sin tur minskar behovet av garantipension och bostadstillägg från stats- budgeten. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgifterna för Allmänna barnbidrag ökade från 1997 till 2001. Utgiftsökningen förklaras av att barnbidraget successivt har höjts från 1997 till per barn och år . Föräldraförsäkringen ökade med ca . Rensat för införandet av statliga ålderspensions- avgifter förklaras ökningen främst av högre medelersättning och fler ersatta nettodagar i föräldrapenningen. beräknas utgifterna öka med ca . ökar antalet födda barn enligt SCB:s befolkningsprognos. Fler födda barn tillsammans med ett antal beslutade eller aviserade reformer, löneutvecklingen, och pappornas successivt ökande användning av försäkringen förklarar utgiftsutvecklingen . Utgiftsområdets utgifts- andel beräknas öka med . Utgifterna för Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd m.m. samt Köp av arbetsmarknadsutbildning (exkl. statliga ålders- pensionsavgifter) har minskat med ca 19972001. Antalet öppet arbetslösa har sjunkit från 342 000 personer 1997 till 175 000 personer 2001. Antalet deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program har minskat med 80 000 personer till 111 000 personer 2001. Den förbättrade situationen på arbetsmarknaden har även inneburit minskade utgifter för köp av arbetsmarknadsutbildning. Justerat för tekniska förändringar minskar utgiftsområdets utgifter som andel av de totala utgifterna, . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgifterna ökar kraftigt från 1997 till 2004, varför utgiftsområdets utgiftsandel ökar med . Flera stora reformer införs . Bland annat införs maxtaxa i barnomsorg 2002 och en satsning görs på fler vuxna i skolan genom ett bidrag till personalförstärkning i skolan. Ökningen förklaras vidare av en fortsatt ut- byggnad av högskolor, universitet och forskning. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utgifterna för Räntebidrag m.m. har minskat från 1997 till 2001 till följd av tidigare beslutade för- ändringar av systemet och lägre räntor. Utgifterna för Bostadsbidrag har sjunkit med till 2001. Som andel av de tak- begränsade utgifterna minskar utgiftsområdet med . Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Justerat för tekniska regleringar har utgifts- områdets andel av de takbegränsade utgifterna ökat . Förstärkningarna syftar till att värna kvaliteten i vården och omsorgen och att minska behovet av att höja kommunalskatterna. Totalt höjs nivån på de generella statsbidragen till kommuner och landsting med ca . Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgifterna för Räntor på statsskulden har sjunkit från 1997 till 2001. Utgifterna beräknas minska till 2004. Den kraftiga utgifts- minskningen beror i huvudsak på två faktorer: lägre räntenivåer och minskad statsskuld. förfaller lån som löper till en relativt hög kupongränta. Dessa lån ersätts successivt med nya lån som löper till en lägre ränta. Stats- skulden beräknas minska med ca .