prop · GP03129 · 2002-03-19 00:00:00 — 2 Med uttrycket barn och ungdom med utländsk bakgrund avses i detta avsnitt bara de som har två utrikes födda föräldrar samt elever som själva är födda i utlandet. skrivelsen avses med utländsk bakgrund de som har en eller två utrikes födda föräldrar. (Kommittén Välfärdsbokslut) att social bakgrund och situation är en Skr. 2001/02:129 starkare bidragande orsak till problem i skolan än utländsk bakgrund. annan viktig faktor är bristande språkkunskaper. Goda kunskaper både i svenska och i modersmålet är viktiga för elevens möjligheter att få en bra skolgång och kunna utveckla sin kulturella identitet. Här måste också förskolans arbete med att utveckla både det svenska språket och modersmålet hos barnen betonas. Språkutvecklingen är mycket aktiv åren närmast innan skolstarten. är det bara ungefär hälften av de elever som är berättigade till modersmålsundervisning och svenska som andraspråk i som deltar i sådan undervisning. Ännu färre elever erhåller studiehandledning på modersmålet, trots att de är berättigade till det och modersmålsstöd i förskolan bedrivs i begränsad omfattning. Andra faktorer som har betydelse för elevernas prestationer är hur gamla de var när de kom till samt skolbakgrund från hemlandet. I arbetet med att förbättra barns och ungdomars utbildningssituation är det viktigt att ha ett helhetsperspektiv och se till barnens livssituation. beslutade att den svenska skolan skall genomsyras av ett interkulturellt perspektiv. För att stärka möjligheterna till riktad kompetensutveckling av lärare bl.a i skolor med många nationaliteter och språk finns särskilda medel avsatta i statsbudgeten. Denna satsning fortsätter 2002 med särskilt fokus på personal i senare år. redovisade ett regeringsuppdrag att kartlägga och granska undervisningen i skolor med många olika nationaliteter och sprida goda exempel på detta. I rapporten i skolor i utanförskapspräglade områden, 2001 lyfter bl.a. fram kriterier som kan användas för utveckling av lärmiljön på skolor med många olika nationaliteter. har spridit rapporten och avser inleda arbete med att utveckla metoder för bedömning av skolornas verksamhet efter deras särart. () och har utarbetat ett undervisningsmaterial för skolan om normer och värderingar och de rättsprinciper som det svenska samhället vilar på. Inom ramen för storstadspolitiken har regering och berörda kommuner lagt stor vikt vid skolan och att förstärka utbildningen. I första hand handlar det om stora satsningar på elevernas språkliga utveckling. Satsningen omfattar förskola i socialt utsatta områden, medel för språkutveckling i skolan samt en satsning på praktikanskaffning för vuxna invandrare. Förskolesatsningen innebär att i alla de bostadsområden som ingår i avtalet erbjuds samtliga barn i åldern , som står utanför förskoleverksamheten, förskola på deltid. Ansträngningar görs för att höja antalet barn i förskoleverksamheten, vilket bl.a. sker genom olika kanaler för kontakter med föräldrar med utländsk bakgrund. I samtliga Skr. 2001/02:129 förskolor i områdena görs personalförstärkningar som den språkliga kompetensen hos personalen höjs genom utbildning och genom metodutveckling. I ett stort antal bostadsområden förekommer också verksamheter som syftar till att öka föräldrarnas engagemang i förskolans verksamhet. Medlen för språkutveckling i skolan syftar till att ge barnen bättre förutsättningar för att nå målen i genom förbättrade språkkunskaper. Ett utvecklingsarbete sker när det gäller språkutveckling, att utnyttja skolan som en samlingsplats för både elever, föräldrar och andra grupper i samhället. I flera bostadsområden har särskilda verksamheter till stöd för skolarbetet utvecklats, såsom språk- och studieverkstäder i vilka eleverna kan få hjälp med läxläsning och hjälp med att på sitt eget modersmål få hjälp med att t.ex. förstå innebörden i svenska ord och uttryck och därmed få bättre förutsättningar att följa undervisningen. Erfarenheterna av satsningen är goda och resultaten positiva. Antalet barn som inte klarar godkänt i basämnena minskar i flera av dessa skolor, till skillnad från den allmänna tendensen till försämrade studieresultat i skolor med stor andel elever med utländsk bakgrund. Asylsökande barns skolgång m.m. Regeringen har lagt fram ett förslag med innebörden att asylsökande barn och barn som beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd som s.k. massflyktingar skall få tillgång till utbildning inom det offentliga skolväsendet, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg på i huvudsak samma villkor som gäller för barn bosatta i (prop. 2000/01:115). Detsamma gäller barn som av andra skäl ansökt om uppehållstillstånd i och getts rätt att vistas här medan ansökan prövas. Att särskilt uppmärksamma barn och ungdomar som har skyddsbehov är en viktig uppgift för regeringens fortsatta politik. Att stärka dessas rätt till utbildning är ett led i detta arbete. Genom de utökade möjligheterna till ett tidigt mottagande i utbildningssystemet kan barnen få en bättre bas för den fortsatta skolgången i . Efter beslut har regeringen utfärdat en förordning om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asylsökande barn m.fl. (SFS 2001:976). Modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet Elever som har ett annat modersmål än svenska är enligt grundskole-, gymnasie- och särskoleförordningen berättigade att få undervisning i sitt modersmål. Grundvillkoret är att språket är ett dagligt umgängesspråk mellan eleven och minst en förälder eller vårdnadshavare. Det finns en rad uppmärksammade problem kring modersmålsundervisningen. Beträffande studiehandledning på modersmålet är problemen än tydligare. Sådan studiehandledning bedrivs bara i blygsam utsträckning, trots att kommunerna är skyldiga att erbjuda den till de elever som behöver det. Med anledning av detta fick ett regeringsuppdrag att bl.a. kartlägga organisationen och omfattningen av modersmålsundervisningen samt studiehandledningen i och Skr. 2001/02:129 gymnasieskolan. I uppdraget innefattas även modersmålsstöd i förskolan. Verket skall belysa attityder till modersmålet samt behovet av studiehandledning på modersmålet och modersmålsundervisning. skall även lämna konkreta förslag på stimulansåtgärder samt eventuella förordningsändringar. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Inom ramen för den särskilda lärarutbildningen () kommer behovet av lärarutbildning för modersmålslärare att beaktas. i har på regeringens uppdrag anordnat en fortbildningskurs för sverigefinska modersmålslärare . Förutom de skolformer som anordnas av det allmänna finns s.k. fristående skolor. Under förutsättning att skolorna uppfyller målen i respektive gymnasieskolans läroplaner erhåller de bidrag från elevens hemkommun. En del av de fristående skolorna bedriver undervisning på ett annat språk än svenska och en del har en etnisk- religiös profil. Det finns totalt 678 fristående skolor motsvarande grundskolor, varav 76 med konfessionell profil och 35 med språklig eller etnisk profil. De fristående skolornas betydelse för integrationsprocessen är omdebatterad, huruvida de har en segregerande respektive en integrerande effekt. De som har invandrat till är ingen homogen grupp, inte heller när det gäller utbildningsnivån. Om man jämför utbildningsnivån för den del av befolkning som är född i med den del av befolkningen som har invandrat märks inga större skillnader. Stora skillnader finns däremot beroende på vilket land man har invandrat ifrån. Skillnaderna i utbildningsnivå mellan svenskfödda och olika invandrargrupper sammanhänger inte bara med nationell och social bakgrund utan också med gruppernas olika ålderssammansättning. Skillnaderna i utbildningsnivå mellan utrikes födda och svenskfödda är något större bland kvinnorna än bland männen. Framför allt är andelen lågutbildade högre bland utrikes födda kvinnor än bland kvinnor födda i . De utrikes födda kvinnorna har även en något lägre andel med högre utbildning. Andelen studerande i den kommunala vuxenutbildningen som har invandrat varierar mellan utbildningsnivåer och mellan olika kommuner. Av SCB:s statistik framgår att inom den kommunala vuxenutbildningen har andelen invandrare pendlat mellan , vilket motsvarar omkring 80 000 elever eller uppskattningsvis 40 000 individer. Därav utgör antalet elever i grundläggande vuxenutbildningen en betydande andel, mellan ca 35 procent /99 och /01. att de som är födda utomlands utgör ungefär två tredjedelar av de studerande i den grundläggande vuxenutbildningen. förklaras av att personer med mycket kort eller ingen utbildning utgör en Skr. 2001/02:129 mycket större grupp bland invandrare än i den svenskfödda Sålunda sker alfabetiseringen inom ramen för den grundläggande vuxenutbildningen. Den största andelen utrikes födda elever inom den kommunala vuxenutbildningen finner man naturligen i kommuner med stor andel invandrare, som () och (). Därefter följer ett tiotal kommuner med mellan utrikes födda inom den kommunala vuxenutbildningen. Elever födda utomlands är något äldre än genomsnittseleven inom vuxenutbildningen. senaste redovisning av den gymnasiala vuxenutbildningen, inklusive , (00:1671) visar att en något mindre andel av de studerande som invandrat hade en utbildningsbakgrund som motsvarade högst tvåårig gymnasieutbildning, jämfört med studerande som var födda i . En något högre andel utrikes födda jämfört med svenskfödda hade en högre utbildningsbak- grund innan de påbörjade studierna. Av redovisning över verksamheten framgår att andelen invandrare, som deltog i studiecirklar som startat till följd av särskilt riktade insatser, utgjorde av det totala antalet deltagare. Vad gäller invandrarnas deltagande i folkhögskole- kurser var deras andel på de långa kurserna, vilket är en liten ökning jämfört med föregående år. Andelen invandrare i folkhögskolornas särskilda utbildningsinsats inom ramen för var . Pågående arbete inom vuxenutbildningen Statens satsning på att utveckla en fungerande infrastruktur för alla vuxnas lärande, som beslutat om, innebär bl.a. en helhetssyn på kommunernas vuxenutbildning och utvecklingen av denna. Det skall bl.a. vara möjligt för den enskilde att kombinera studier på olika nivåer, som t.ex. sfi i kombination med kurser inom både grundläggande och gymnasial vuxenutbildning. Vidare bör en bättre samverkan på detta sätt kunna utvecklas mellan grundläggande vuxenutbildning och sfi resp. mellan särvux och sfi. På detta sätt bör de instängningseffekter som till viss del kännetecknat de olika skolformerna minskas. Utveckling av en tillgänglig och flexibel infrastruktur, vilket påbörjats inom ramen för , kommer även att skapa bättre förutsättningar för personer med utländsk bakgrund att nå sina utbildningsmål. Statens fokusering på kommunernas vuxenutbildning som en helhet medverkar också till att huvudmännen/kommunerna utvecklar sin ledning, styrning och kvalitetssäkring av verksamheter som sfi som företrädesvis vänder sig till personer med utländsk bakgrund. har kommunerna i samverkan med bl.a. arbetsförmedling, fackliga organisationer och handikapporganisationer inriktat sig på att rekrytera korttidsutbildade personer, däribland Skr. 2001/02:129 invandrare, till studier. För att göra det möjligt att ytterligare stärka organisationernas uppsökande verksamhet har staten tillfört denna verksamhet ytterligare . Satsningen på kompetensutveckling av sfi-lärare som påbörjades ligger i linje med de utvärderingsresultat som kännetecknar sfi-utbildningen. kommer satsningarna på kompetensutveckling bl.a. att inriktas mot att utveckla kompetens för att möta individuella behov och intressen hos presumtiva vuxenstuderande. Det handlar såväl om att lägga ett individperspektiv som ett valideringsperspektiv på den enskilde och på vägledning och lärande. anvisade regeringen till projekt som syftar till att nå korttidsutbildade, särskilt invandrare, och motivera dem att börja studera. Projekten genomförs inom den grundläggande vuxenutbildningen i och . Satsningen som är en engångsåtgärd, syftar till att intensifiera den uppsökande verksamheten och fördjupa vägledningen. På detta sätt skall former och modeller utvecklas för att rekrytera korttidsutbildade till individuellt anpassad utbildning. Målgrupper är nyanlända invandrare med kort tidigare utbildning, t.ex. utomnordiska kvinnor i åldrarna . Projekten genomförs i samverkan med bl.a. arbetsförmedlingen, och på respektive ort samt lokala föreningar och nätverk. Projekten skall utvärderas och rapporteras till efter projekttidens slut. Om man jämför utbildningsnivån för den del av befolkning som är född i med den del av befolkningen som har invandrat märks inga större skillnader. av de utrikes födda i åldrarna 25 har en högskoleutbildning, vilket kan jämföras av infödda svenskar. När det gäller universitets- och högskoleutbildningar omfattande studier eller mer, ligger andelen på för såväl den utrikes födda som den infödda befolkningen. Antalet aktiva doktorander med utländsk bakgrund i befolkningen är högre än motsvarande andel för doktorander med svensk bakgrund. Mångfald och likabehandling av studenter i högskolan Högskolan bör i likhet med andra arbetsplatser i samhället spegla samhällets mångfald och präglas av en öppen attityd till mångfalden i Högskolorna skall inom ramen för sin verksamhet bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt främja alla studenters lika rättigheter, oavsett etnisk tillhörighet. Med anledning av propositionen Likabehandling av studenter i högskolan (prop. 2001/02:27) beslutade regeringen om en helt ny lag om likabehandling av studenter i högskolan som innehåller bestämmelser om aktiva åtgärder och förbud mot diskriminering av studenter och sökande till högskolan på grund av bl.a. etnisk tillhörighet. högskoleutbildning som bedrivs vid universitet och högskolor med Skr. 2001/02:129 staten, en kommun eller ett landsting som huvudman samt vid enskilda utbildningsanordnare, som har examenstillstånd enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. Högskolorna skall upprätta en plan över de åtgärder som behövs för att främja likabehandling och för att förebygga och förhindra trakasserier. Som framgår av propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) skall en särskild satsning göras för att anordna den kompletterande utbildning som avses i förordningen (1995:889) om en särskild teoretisk och praktisk utbildning vid universitet och högskolor för invandrare med utländsk högskoleutbildning. I enlighet med budgetpropositionen för skall per budgetår anvisas för detta ändamål . har i regleringsbrevet för fått i uppdrag att genomföra en nationell kartläggning och analys av kompletterande högskoleutbildningar för utländska akademiker samt att kontinuerligt följa upp antagningen av utländska akademiker till dessa utbildningar och innehållet i utbildningarna. En kontinuerlig uppföljning skall ske av antagningen av utländska akademiker till dessa utbildningar och av innehållet i utbildningarna. En första redovisning av detta skall ingå i redovisningen som lämnas . Validering av vuxnas kunskap och kompetens Människor som har studerat och arbetat utomlands bär med sig kunskaper och arbetslivserfarenheter som måste tas tillvara. Detta är av vikt för individen såväl som samhället och i sammanhanget är validering ett verksamt instrument för att möta den enskilde utifrån hans eller hennes förutsättningar, avdramatisera studier, höja självkänslan och för att stärka motivationen. Med validering avses bedömning och erkännande, en värdering av färdigheter och kompetenser som uppnåtts både i och utanför det formella utbildningssystemet och att man sätter in detta i ett mera formaliserat system. Det är angeläget att den kompetens en enskild person besitter kan dokumenteras. Olika behov finns beroende på i vilket sammanhang dokumentationen av kunskaperna skall användas. Den enskilde kan ha ett behov av att få sina kunskaper validerade mot specifika kompetenskrav i arbetslivet. Ett annat behov kan vara att få dem värderade mot det formella utbildningssystemets krav för ett visst betyg och för att formellt kunna tillgodoräkna kunskaperna. En tredje situation är när kunskaperna tas tillvara i en pedagogisk process t.ex. i en vägledningssituation eller i en utbildningssituation. Det sistnämnda är viktigt inte minst för hur en validering under pågående utbildning kan ge den studerande en möjlighet att reglera sin studietakt. För människor med lång livs- och yrkeserfarenhet är det inte rimligt att behöva starta studierna på en nivå, som fastställs med utgångspunkt från de kunskaper som den enskilde har dokumenterade Skr. 2001/02:129 från ett formellt utbildningssystem. Hur informell kunskap praktiskt skall kunna tillgodoräknas och vad kunskaperna skall valideras mot är frågor som måste lösas. Regeringen tillsatte en särskild utredning om validering av vuxnas kunskap och kompetens (dir. 1999:86), vars huvudsakliga uppdrag var att bl.a. organisera och leda tre pilotprojekt (vilket senare utökats till åtta) för att utveckla metoder och modeller för validering av utländsk yrkeskompetens på i första hand gymnasial nivå. Utredningen avlämnade sitt slutbetänkande och samordningsansvaret för försöksverksamheten har förts över på . Regeringen behandlar nu frågorna runt validering och vägledning och har för avsikt att presentera en proposition under /03. Regeringens bedömning: Det låga politiska deltagandet och samhällsengagemanget i övrigt hos personer med utländsk bakgrund är oroande. De insatser som sker inom den generella politiken avser att motverka utanförskap och marginalisering och skapa bättre förutsättningar för delaktighet. Inom ramen för demokrati- och folkrörelsepolitiken avser regeringen att ta initiativ till återkommande folkrörelseforum för dialog med olika medborgarsammanslutningar. Vid dessa forum kommer bl.a. sammanslutningar som organiserar personer med utländsk bakgrund att delta. Regeringen har för avsikt att se över behovet av referensmaterial som kan användas i svenskundervisningen för invandrare i syfte att förmedla kunskap och förståelse för den svenska demokratin. I den integrationspolitiska propositionen underströks att de formella rättigheterna är av grundläggande betydelse för människors delaktighet och inflytande i samhället. Utländska medborgare med uppehållstillstånd i har också i stort sett samma rättigheter som svenska medborgare. Men inflytande och delaktighet är inte bara en fråga om att rösta. Det kan också röra sig om arbete inom politiska partier, ha kontakt med makthavare eller vara aktiv inom föreningar eller organisationer. I det sammanhanget kan organisationer som verkar för integration spela en mycket stor roll för människors känsla av delaktighet. I propositionen framhölls vidare att för att kunna vara aktiv i samhällslivet och kunna ha inflytande krävs inte bara formella rättigheter. Det krävs också reella möjligheter att utnyttja dem, dvs. kunskap och information om det samhälle man lever i. För det ändamålet kan tillgång till riktad samhällsinformation och tolk vara av stor vikt. Det förutsätter även en känsla av tillhörighet. Den som upplever ett utanförskap i samhället utnyttjar heller inte de formella rättigheterna som samhället erbjuder för delaktighet och inflytande. Det är, framhöll regeringen, en mycket angelägen uppgift att öka Skr. 2001/02:129 delaktigheten i samhället, både generellt och i den politiska processen. Insatser som främjar människors möjlighet till att påverka och vara delaktiga görs på flera områden, det gäller framför allt inom arbetsmarknads- och utbildningsområdet, men också inom exempelvis kulturpolitiken och i arbetet med att motverka diskriminering och bekämpa främlingsfientlighet och rasism. Barnets rätt att komma till tals är en av grundprinciperna i . Vad gäller barn och ungdomar med utländsk bakgrund kan deras deltagande och möjligheten till inflytande i frågor som rör dem vara särskilt viktigt av flera skäl. Genom deltagandet kan vissa specifika frågor som rör dessa barns och ungas levnadsvillkor synliggöras och uppmärksammas. Vidare bidrar delaktigheten till ett större samhällsengagemang, en ökad förståelse för och praktisk utövning av demokratin. I detta avsnitt redogörs främst för åtgärder som regeringen vidtagit för att främja delaktighet och inflytande i den politiska sfären. Att få svenskt medborgarskap kan ses som ett viktigt steg i integrationsprocessen. Att ha svenskt medborgarskap är i hög grad en fråga om delaktighet och inflytande. Den tidigare lagen om svenskt medborgarskap byggde på principen om att dubbelt medborgarskap i princip borde undvikas. Orsaken härtill var bl.a. en önskan att undvika rösträtt i flera länder och en oro för att dubbla lojaliteter skulle kunna innebära säkerhetsproblem. Resultatet blev att många personer som önskade bli svenska medborgare inte tog detta steg, eftersom de önskade behålla sitt ursprungliga medborgarskap. I allt högre grad känner dock människor nära anknytning till mer än ett land. Allt fler människor vill därför vara medborgare i mer än ett land. Mot denna bakgrund antogs en ny lag om svenskt medborgarskap (prop. 1999/2000:147, bet. 2000/01:Sfu8, rskr. 2000/01:143). Den nya lagen trädde i kraft . Den gör det fullt ut möjligt att ha dubbelt medborgarskap. Det skall alltså inte krävas av den som söker svenskt medborgarskap att han eller hon avsäger sig sitt ursprungliga medborgarskap. Vidare skall ett barn med svensk far alltid förvärva svenskt medborgarskap vid födelsen om barnet föds i . Den nya medborgarskapslagstiftningen underlättar även för barn och ungdomar med utländsk bakgrund att få svenskt medborgarskap. Ett barn som växer upp här kan få svenskt medborgarskap genom anmälan om barnet har hemvist här . Om barnet är statslöst räcker det med . Ett statslöst barn som fötts i kan få svenskt medborgarskap direkt efter födseln om barnet har permanent uppehållstillstånd här. Ungdomar mellan kan få svenskt medborgarskap genom anmälan om personen haft hemvist här sedan han eller hon fyllde . Om personen är statslös är hemvist sedan han eller hon fyllt tillräckligt. Genom dessa regler underlättas integrationen för barn och ungdomar och visar att barnen är välkomna och att de betraktas som fullt tillhöriga det svenska samhället. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare . 2001/02:129 med uppdrag att göra en översyn av krav på svenskt medborgarskap och andra krav relaterade till medborgarskap i lagstiftningen. Enligt ett senare beslut av regeringen har arbetet bedrivits i form av en parlamentariskt sammansatt kommitté. lade kommittén fram sitt betänkande (SOU 2000:106), som innehöll förslag om att kravet på svenskt medborgarskap i många fall skall tas bort. Utgångspunkten var att medborgarskapskrav i lagstiftningen skall tas bort om det inte är sakligt motiverat att bibehålla kraven. Mot bakgrund av förslagen har regeringen till överlämnat en proposition Avskaffande av medborgarskapskrav för advokater m.fl. (2001/02:92). Betänkandet i övrigt bereds vidare i . har getts i uppdrag att utarbeta information om medborgarskapets innebörd och medverka till att den sprids på lämpligt sätt bland såväl svenska som utländska medborgare och statslösa. skall även utarbeta ett informationsmaterial som ger exempel på hur särskilda ceremonier kan hållas för personer som förvärvat svenskt medborgarskap och sprida informationen till kommunerna. Vid genomförandet av uppdraget skall samråda med . Utländska medborgare med uppehållstillstånd i har i stort sett samma rättigheter som svenska medborgare, vilket är viktigt för att medborgare oavsett etnisk och kulturell bakgrund skall kunna vara delaktiga i samhällslivet. Ett av de viktigare undantagen är rösträtten vid riksdagsval som är förbehållen svenska medborgare. Däremot får utländska medborgare som uppfyller vissa villkor vad gäller bosättningen i landet rösta i kommunala val. Den som har rösträtt är också valbar Valdeltagandet allmänna val till var det lägsta i modern tid, .