prop · GQ031d10 · 2002-10-08 00:00:00 — Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 15:1 för . beräknas anslaget till . 6.8.215: 2 för internationella adoptionsfrågor Tabell 6.4 Anslagsutveckling 15:2 för internationella adoptionsfrågor 1 Motsvarar 7 823 tkr prisnivå. för internationella adoptionsfrågor () är central förvaltningsmyndighet med ansvar för tillsyn, kontroll och information i frågor rörande internationella adoptioner. har som uppgift att underlätta adoption i av utländska barn. skall därvid sträva efter att adoption sker till barnets bästa och i enlighet med gällande lagstiftning i barnets ursprungsland och i . ansvarar för frågor enligt förordningen (1976:834) om prövning av utländskt beslut om adoption samt frågor om auktorisation av organisationer enligt lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling. beslutar också om fördelning av statsbidrag till sådana organisationer. När det är fråga om adoption av utländskt barn utan medverkan av auktoriserad sammanslutning skall pröva om förfarandet är godtagbart. är centralmyndighet enligt om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner. Bidrag till kostnader för internationella adoptioner utgår under utgiftsområde 12 anslaget 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner. Bidrag utgår med per adoption. Cirka 1000 barn adopteras till . görs bedömningen att nivån kommer att vara densamma. Regeringens bedömning är att myndigheten fungerar väl och att de anslagna resurserna nyttjas på ett tillfredsställande sätt. Adoptionsverksamheten håller en hög etisk nivå i . har väsentligt bidragit till detta genom sin aktiva tillsyns- och informationsverksamhet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 I den tidigare nämnda utredningen om internationella adoptioner m.m. ingår uppdraget att se över . I detta ingår att pröva myndighetens styrelses organisation och funktion i förhållande till myndighetens kansli. Detta mot bakgrund av att arbetsuppgifterna har förändrats sedan nämnden bildades. Utredaren kommer att redovisa sitt uppdrag . Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Tabell 6.5 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 15:2 för internationella adoptionsfrågor Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 15:2 för internationella adoptionsfrågor . beräknas anslaget till . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Politikområdet omfattar insatser för att uppnå en samhällsgemenskap i vilken personer med funktionshinder har full delaktighet och jämlikhet. Insatser för individuellt stöd och för att göra samhället tillgängligt för funktionshindrade ingår också i flertalet politikområden. Kommunerna och landstingen har huvudansvaret för vård, stöd och service till personer med funktionshinder. Detta ansvar regleras i socialtjänstlagen (2001:453, SoL), hälso- och sjukvårdslagen (1982:763, HSL) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Statens insatser i form av ekonomiskt stöd lämnas i huvudsak från utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Under politikområdet redovisas statsbidrag till landstingen för insatsen rådgivning och annat personligt stöd som regleras i LSS och till tolktjänst för barndomsdöva m.fl. enligt HSL. Landstingen får ersättning från staten även för inköp av utrustning för elektronisk kommunikation t.ex. texttelefoner, bildtelefoner m.m. till döva, gravt hörselskadade, dövblinda, talskadade och språkstörda samt till deras närstående. Statlig assistansersättning lämnas till personer med funktionshinder som har behov av personlig assistans för att tillgodose sina grundläggande behov under i genomsnitt mer än . Statligt bilstöd lämnas till funktionshindrade personer och föräldrar till barn med funktionshinder för anskaffning och anpassning av motorfordon m.m. Dessutom lämnas statsbidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder samt för verksamhet med personliga ombud till enskilda med psykiska funktionshinder. utbildningsstöd (Sisus), som bl.a. administrerar särskilt utbildningsstöd m.m. har till uppgift att förbättra förutsättningarna för utbildning och studier för unga och vuxna personer med funktionshinder. () har till uppgift att bevaka funktionshindrade personers rättigheter och intressen på nationell nivå. HO:s verksamhet omfattar alla politikområden och samhällsområden. och de allmänna försäkringskassorna administrerar assistansersättning och bilstöd till funktionshindrade. är nationell expert- och tillsynsmyndighet för hälso- och sjukvård, socialtjänst samt stöd och service till funktionshindrade. Även länsstyrelserna har viktiga tillsynsuppgifter inom politikområdet. I politikområdet ingår även att ekonomiskt stödja handikapporganisationerna. Internationellt arbete är en ökande andel av politikområdets verksamhet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 7.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 16:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet 16:3 Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder 16:5 Bidrag till handikapporganisationer 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation 16:7 Bilstöd till handikappade 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning Totalt för politikområde Handikappolitik 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. De nationella målen för handikappolitiken är: en samhällsgemenskap med mångfald som grund, att samhället utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet, jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder. Människor med funktionshinder såväl barn som vuxna har traditionellt betraktats ur ett snävt omsorgsperspektiv, dvs. inte som fullvärdiga medborgare utan som föremål för stöd från samhället. Handikappolitiken skall nu bedrivas ur ett medborgarperspektiv. har godkänt inriktningen för handikappolitiken i samband med behandlingen av regeringens proposition Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). Det handikappolitiska arbetet inriktas särskilt på att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för människor med funktionshinder, att förebygga och bekämpa diskriminering samt att ge barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder förutsättningar för självständighet och självbestämmande. kommer tre områden att prioriteras inom handikappolitiken. Regeringen skall arbeta för att handikapperspektivet skall genomsyra alla samhällssektorer, att skapa ett tillgängligt samhälle och att förbättra bemötandet. Bl.a. har statliga myndigheter fått i uppdrag att integrera handikapperspektivet i sin verksamhet, vissa lagar och föreskrifter ändras i syfte att stärka tillgängligheten och offentligt anställd personal erbjuds kompetensutveckling i frågor om bemötande. har insikten om mångfaldens betydelse för tillväxten ökat. För att skall klara sig i den internationella konkurrensen och bibehålla välfärden måste alla resurser i landet tas tillvara. En prioriterad uppgift för regeringen är därför att undanröja mekanismer, t.ex. diskriminering, som hindrar människor från att bidra till tillväxt och produktion. En parlamentarisk kommitté En sammanhållen diskrimineringslagstiftning, dir. 2002:11 har tillsatts med uppdraget att bl.a. överväga en gemensam lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder och samhällsområden. Kommittén skall även utreda om skyddet mot diskriminering av personer med funktionshinder på grund av bristande tillgänglighet bör införas på andra samhällsområden än i arbetslivet och högskolan. Handikappolitiken rör hela samhället. Grunden för den svenska handikappolitiken är att personer med funktionshinder är medborgare med samma rättigheter och skyldigheter som andra. Samhället måste byggas med insikten om att personer med funktionshinder i likhet med vilken annan medborgare som helst, vill bestämma över sin vardag, utbilda sig, försörja sig på eget arbete, göra sin röst hörd, ha en innehållsrik fritid och umgås med andra. För att full delaktighet och jämlikhet skall uppnås för personer med funktionshinder måste alla miljöer bli tillgängliga och all verksamhet i samhället utformas så att var och en kan delta utifrån sina förutsättningar. Det är också i detta sammanhang särskilt viktigt att regeringens jämställdhetspolitik tillämpas fullt ut, så att de problem som det innebär att ha ett funktionshinder inte ytterligare förstärks av könsstereotypa föreställningar. Ny teknik, dels informations- och kommunikationsteknik inklusive tillgängliga webbplatser och dels inom hjälpmedelsområdet, är viktiga utvecklingsområden. Konceptet Design för alla bör genomsyra statens arbete inom arkitektur, formgivning och design. Utbyggnaden av den offentliga sektorn har stor betydelse för människor med funktionshinder. Genom den generella välfärden minskas utanförskapet. Stöd och service, som är solidariskt finansierat, har lett till ökade förutsättningar att utforma det egna livet för personer med funktionshinder. Människor har olika förutsättningar. Att tänka i ett mångfaldsperspektiv är att ta tillvara fördelarna med olikheter och planera utifrån detta faktum. Målet är att samhället värderar och tar tillvara människors olikheter, som t.ex. etnisk tillhörighet, ålder, sexuell läggning och funktionshinder. Människor med funktionshinder finns i alla grupper i samhället och i alla åldrar. Mer än var femte person har något slag av funktionshinder. En åldrande befolkning bidrar till att antalet personer med funktionshinder stiger. EU har utlyst till det Europeiska . Syftet är att utifrån en samlad europeisk plattform skapa uppmärksamhet kring frågan om fullvärdigt medborgarskap för personer med funktionshinder på både europeisk och nationell nivå och stimulera till ökade insatser. utbildningsstöd har fått regeringens uppdrag att i samarbete med 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 handikapporganisationerna planera och genomföra aktiviteterna . Även inom FN får handikappfrågorna stor uppmärksamhet. Frågan om en eventuell konvention för funktionshindrades rättigheter har diskuterats . I FN:s kommission för social utveckling antogs på svenskt initiativ en resolution som stödjer både konventionsfrågan och ett fortsatt arbete att utveckla om funktionshindrades delaktighet och jämlikhet. En prioriterad uppgift och en viktig förutsättning för ökad tillgänglighet är att få handikapperspektivet att genomsyra alla samhällssektorer. Varje statlig myndighet under regeringen har ett grundläggande ansvar för att inom sitt område leva upp till de nationella målen för handikappolitiken och . Detta har förtydligats i en särskild förordning (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken. I enlighet med denna förordning skall myndigheterna särskilt verka för att deras lokaler, verksamhet och information är tillgänglig för personer med funktionshinder. Regeringen har givit vissa myndigheter på central nivå, som har ansvar för en samhällssektor, ett särskilt ansvar för att de handikappolitiska målen skall uppnås. Dessa myndigheter är , , , , , , , , , , , och . Dessa myndigheter har arbetat med att definiera sin roll i relation till de handikappolitiska målen och tagit fram förslag till etappmål. Rikstrafiken har ett särskilt uppdrag att arbeta för att fler funktionshindrade skall kunna använda den interregionala kollektivtrafiken. har till uppgift att bevaka frågor som rör funktionshindrades rättigheter och intressen. Ett nationellt center för tillgänglighet finns hos . Centret är ett nationellt rådgivande organ i frågor om tillgäng- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Arbetet med att driva på utvecklingen att göra samhället tillgängligt koncentreras till kunskapsuppbyggnad, rådgivning, utveckling och samverkan. HO övervakar dessutom att lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder och lagen (2001:1286) om lika behandling av studenter i högskolan följs. Ett nationellt program för kompetensutveckling utarbetas i samarbete mellan handikapporganisationerna och berörda statliga och kommunala myndigheter. utbildningsstöd (Sisus) har i uppdrag att svara för och hålla samman arbetet med programmet. Detta skall redovisas till regeringen . Sisus har även regeringens uppdrag att i samråd med och andra intressenter genomföra en särskild informationsinsats riktad till nyckelpersoner inom statsförvaltningen om myndigheternas ansvar för de handikappolitiska frågorna. Insatsen personlig assistans och den ekonomiska ersättningen för denna assistansersättning gör det möjligt för personer med omfattande funktionshinder att leva ett självständigt och aktivt liv. Rätten till personlig assistans har funnits och utvidgades till att omfatta personer som fyllt och som har haft denna insats . Personer med psykiska funktionshinder har som regel behov av insatser från flera olika myndigheter socialtjänst, psykiatri, arbetsmarknadsmyndighet, försäkringskassa etc. Då funktionshindren medför att personerna har svårt att tillvarata sina egna intressen har det funnits behov av att utveckla ett personligt stöd som kan hjälpa till att samordna insatserna så att personernas hela situation beaktas. En försöksverksamhet med personliga ombud gav positiva effekter och ledde till att statliga medel avsattes för fortsatt permanent verksamhet. De personliga ombuden skall fungera både som samordnare och företrädare. De skall ha en fristående ställning inom kommunen. Ombudens arbetsuppgifter består bland annat i att tillsammans med den enskilde se till att olika huvudmäns insatser planeras, samordnas och genomförs. Ombuden skall också se till att den enskilde får vård, stöd och service utifrån egna önskemål, behov och lagliga rättigheter. fördelar tillsammans med länsstyrel- serna anslagna medel och arbetar för att utveckla verksamheten. har på regeringens uppdrag genomfört ett projekt för att underlätta användandet av individuella planer enligt LSS och individuella habiliterings- och rehabiliteringsplaner enligt HSL. Målet är att fler personer skall få nytta av en individuell plan på sina villkor. Individuell plan enligt LSS ger ett tydligt samordningsansvar och bättre förutsättningar för förändring och problemlösning. Regeringen har i propositionen Ändringar i vallagen (prop. 2001/02:53) bl.a. lämnat förslag om hur röstningsförfarandet skall göras ännu enklare och mer tillgängligt även för funktionshindrade. Förslagen har antagits av (bet. 2001/02:KU4, rskr. 2001/02:190). Propositionen Demokrati för det nya seklet (prop. 2001/02:80) innehåller förslag på åtgärder för att bl.a. öka tillgängligheten och funktionshindrades deltagande i den kommunala demokratin. Kommuner och landsting skall verka för att förtroendevalda med funktionshinder kan delta i handläggningen av ärenden på samma sätt som andra förtroendevalda. Regeringen har också funnit det angeläget att kommuner och landsting vidtar åtgärder för att förbättra tillgängligheten till kommunala lokaler för politisk verksamhet. Förslagen har antagits av (bet. 2001/02:KU8, rskr. 2001/02:147). Den offentliga miljön, både inomhus och utomhus, har ofta brister i fråga om tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga. ändrades (1987:10), PBL. Ändringen innebär bl.a. att det ställs tydligare krav på tillgänglighetsskapande åtgärder i samband med iordningsställande och ändring av allmänna platser. Ändringen innebär också att enkelt avhjälpta hinder i befintliga lokaler dit allmänheten har tillträde och på befintliga allmänna platser skall undanröjas. De åtgärder som avser befintliga lokaler och befintliga allmänna platser skall vara genomförda senast vid utgången av 2010. Genom ändringar i plan- och byggförordningen (1987:383) har fått bemyndigande att meddela närmare föreskrifter. En parlamentarisk sammansatt kommitté har fått i uppdrag att se över plan- och bygglagstiftningen (dir. 2002:97). Kommittén skall bl.a. överväga och redovisa hur målet för den nationella handikappolitiken beaktas i plan- och byggprocessen. Stora satsningar görs på olika arbetsmarknadspolitiska program för att underlätta och stödja funktionshindrades möjligheter att delta i arbetslivet. Det handlar både om olika personliga och tekniska stöd till den enskilde arbetstagaren och stöd till företag som anställer funktionshindrade personer. Särskilda utredare har fått i uppdrag att se över regeringens styrning av verksamhet och de arbetsmarknadspolitiska programmen för personer med nedsatt arbetsförmåga i syfte att analysera ändamålsenligheten och effektiviteten (dir. 2002:34 Styrning och inriktning av och dir. 2002:22 Ar- betsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt funktionsförmåga). En skola för alla innebär att utbildningen motsvarar den enskilde elevens behov och förutsättningar. bildades av de olika statliga resurser som redan tidigare fanns för stöd i specialpedagogiska frågor inom t.ex. i skolan och ett antal statliga resurscenter. Syftet med samordningen är att på ett kraftfullt sätt kunna stödja skolhuvudmännen i specialpedagogiska frågor, i de flesta fall kommunerna, att fullt ut ta sitt ansvar för att erbjuda utbildning av god kvalitet anpassad efter elevernas behov. får Handikappförbundens samarbetsorgan del av de särskilda medel som finns avsatta för uppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor. I det livslånga lärandet är det av vikt att ingen lämnas utanför. Vuxenutbildningen måste, liksom barn- och ungdomsutbildningen, anpassas efter den enskildes behov och förutsättningar. I syfte att skapa dessa förutsättningar har regeringen givit ett särskilt uppdrag att utveckla läromedel som är speciellt inriktade mot vuxna funktionshindrades behov. Utöver detta har Nationellt centrum för flexibelt lärande i uppdrag att öka möjligheterna för personer med teckenspråk som första språk att deltaga i utbildningen. Folkbildningen är mycket viktig för personer med funktionshinder. Genom särart kan folkbildningen i hög grad anpassa utbildningen efter den enskildes behov och förutsättningar. För att stödja folkhögskolorna i arbetet att anpassa 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 utbildningen till personer med funktionshinder avsätter regeringen för särskilt kostnadskrävande insatser. Utöver detta avsätter folkbildningen själva av sitt statsbidrag för liknande insatser. En ny lärarutbildning startade (prop. 1999/2000:135 bet. 2000/01:UbU3, rskr. 2000/01:5). I den nya utbildningen skall t.ex. alla studenter undervisas i specialpedagogik inom det allmänna utbildningsområdet. Regeringen har också satsat medel för riktad kompetensutveckling av personal som arbetar med dels gravt tal- och språkstörda elever dels elever med synskada och ytterligare funktionshinder. Dessutom har fått medel för att stimulera och stödja pedagogisk forskning inom området elever med funktionshinder. Begreppet förtidspension avskaffas fr.o.m. . Ersättningen vid långvarig medicinskt grundad arbetsoförmåga kommer i stället att benämnas sjukersättning och blir en del av sjukförsäkringssystemet. Den som har nedsatt arbetsförmåga under , men inte varaktigt, får tidsbegränsad sjukersättning. För personer som är ersätts systemet med förtidspension och sjukbidrag med ett nytt försäkringsstöd som kallas aktivitetsersättning. Ansvaret för att förskriva hjälpmedel åvilar landstingen och kommunerna. är samhällets centrala organ för hjälpmedelsfrågor, och ägs gemensamt av staten, och . Institutets roll är att prova och upphandla hjälpmedel, initiera FoU-arbete samt bidra till kompetensutveckling inom området. Allmänna arvsfonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Det gäller t.ex. ideella organisationers utvecklingsverksamhet som kan förbättra bemötandet av personer med funktionshinder, stöd för att stärka personer med funktionshinder och deras anhöriga, information och utbildning riktad till allmänheten, personalgrupper och beslutsfattare. Vidare ingår talangsatsning inom handikappidrotten, alternativa stöd och boendeformer för personer med psykiska funktionshinder och insatser för att öka IT-kompetensen bland personer med funktionshinder. disponerar totalt för att förverkliga handlingsprogrammet för att främja funktionshind- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 rades deltagande i kulturlivet. Talboks- och (TPB) och nyhetsinformation och litteratur () har fått tillskott för att öka tillgängligheten till litteraturen. T.ex. förstärktes statsbidraget till /för utgivning av lättläst skönlitteratur för barn och ungdomar med . fattade regeringen beslut om sändningstillstånd för programbolagen radio AB (SR), () och () för tillståndsperioden 2005. Enligt riktlinjerna i sändningstillstånden skall företagens insatser för att göra programmen tillgängliga för funktionshindrade öka jämfört med . När det gäller SVT så bör av sändningstiden för förstagångssändningar med svenskt ursprung vara textad vid utgången av tillståndsperioden. Ett särskilt stöd till textning på svenska av film och video och till syntolkning har inrättats. Film för barn och ungdom skall prioriteras. har i samarbete med representanter för () och () beviljat stöd till 29 olika projekt . I enlighet med den nationella handlingsplanen för handikappolitiken har handikappforskningens resurser förstärkts med och . för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) har överlämnat ett förslag till forskningsprogram om handikapp och funktionshinder till regeringen. Förslaget som har remissbehandlats bereds inom . Målet som angavs i budgetpropositionen är att en samhällsgemenskap med mångfald som grund, att samhället utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet, jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder. Verksamhetsområde Insatser för delaktighet och jämlikhet Regeringen kommer i en särskild skrivelse till att redogöra för det pågående arbetet med att genomföra den nationella handlingsplanen för handikappolitiken. har HO tagit emot 53 ärenden där en enskild person med funktionshinder anmäler någon för diskriminering eller missgynnande i arbetslivet. Av anmälarna är 27 män och 26 kvinnor. En majoritet av de anmälda arbetsgivarna, 33 stycken, tillhör den offentliga sektorn. Med stöd av lagen har flera förlikningar uppnåtts. Det innebär att funktionshindrade som upplevt sig diskriminerade kompenserats av arbetsgivaren. I ett fall har HO stämt en arbetsgivare i Arbetsdomstolen. Det var första gången sedan lagen trädde ikraft som HO vidtagit en sådan åtgärd. Som en följd av HO:s ställningstagande i ett anmälningsärende ändrade reglerna för högskoleprovet och införde en möjlighet till förlängd provtid för personer med synskada. HO har tagit emot flera anmälningar om brister i tillgång till information som är tillgänglig för personer med funktionshinder. Flera ärenden har gällt banktjänster. Många medborgare med funktionshinder är utestängda från det offentliga på Internet. Det visar bl.a. en rapport från Statskontoret (Statskontoret, Utveckling av 24-timmars myndigheter lägesrapport, ). Av de undersökta kommunerna i Statskontorets rapport hade utfört någon form av anpassning för människor med funktionshinder. Landsting och myndigheter låg på .