prop · GQ031d10 · 2002-10-08 00:00:00 — med det reformerade tandvårdsstödet var bastandvårdens andel av de totala utgifterna högre än enligt de beräkningar som gjordes före införandet av det nya stödet 1999. Jämfört med de prognoser som gjordes blev dock utgifterna för både bastandvård och protetik lägre. Att bastandvård prioriteras bör vara positivt för den framtida tandhälsoutvecklingen, men det är fortfarande för tidigt att påvisa sådana effekter. Tandvårdsprisernas utveckling har en avgörande betydelse för individens tandvårdskostnader. De kraftiga prisökningarna har medfört att tandvårdsstödet efter hand har urholkats genom att en allt mindre andel av tandvårdskostnaden ersätts av försäkringen. Regeringen har i sin proposition Bättre tandvårdsstöd för äldre m.m. (prop. 2001/02:51) betonat vikten av att prisökningstakten dämpas. Vårdgivarna och landstingen har ett stort ansvar för att så sker. I propositionen föreslog regeringen att det uttryckligen skulle anges i tandvårdslagen (1985:125) att det är som fastställer grunderna för folktandvårdens patientavgifter. Bestämmelsen trädde i kraft . Ett problem är bristen på priskonkurrens inom tandvårdssektorn, vilket bl.a. beror på att det är svårt för patienterna att göra prisjämförelser och att man ogärna byter tandläkare eller tandhygienist om man är nöjd med den man vanligen vänder sig till. Regeringen har därför givit () och i uppdrag att analysera prisutvecklingen respektive patientens ställning på tandvårdsmarknaden och avser att även ge i uppdrag att analysera konkurrensen på denna marknad. RFV har också fått i uppdrag att göra information om prisvariationerna mellan vårdgivare känd för allmänheten. De höga tandvårdskostnaderna är, som tidigare konstaterats, ett stort problem för en del människor eftersom det begränsar deras möjligheter att få den tandvård de behöver. De dyraste behandlingarna utgörs främst av protetiska åtgärder. Även om bastandvård är grundläggande för att förebygga uppkomsten av större behandlingsbehov måste det också vara möjligt att vid behov få proteser till en överkomlig kostnad. Det förstärkta tandvårdsstöd för äldre som infördes innebär en förbättring. En annan förbättring, som omfattade alla vuxna, var slopandet av karensbeloppet för helproteser och partiella proteser. Koncentrationen av tandvårdsärenden rörande äldre till en försäkringskassa ökar förutsättningarna för en enhetlig och konsekvent tillämpning av tandvårdsförsäkringen. Detta är särskilt viktigt när det gäller högkostnadsskyddet för protetik för äldre och den förhandsprövning som skall ske i dessa fall. Prövningen omfattar både behandlingsförslag och pris och har stor betydelse för att begränsa försäkringskostnaderna för stödet och säkerställa att endast odontologiskt motiverade behandlingar till skälig kostnad utförs inom ramen för högkostnadsskyddet. är det viktigt att handläggningstiderna inte blir alltför långa, så att de äldre kan få sin behandling inom rimlig tid. Utredningen om en samlad utvärdering av tandvårdsreformen m.m. har i sitt slutbetänkande Tandvården till (SOU 2002:53) lagt fram ett antal förslag till förbättringar i tandvårdsstödet, som bl.a. inbegriper en utvidgning av högkostnadsskyddet till alla åldrar samt satsningar på bastandvård. För att de reformer som genomförs verkligen skall komma patienterna till godo krävs att det finns tillräckliga resurser i form av personal som kan utföra den behandling som efterfrågas. Utredningen om en samlad utvärdering av tandvårdsreformen m.m. har belyst den framtida tillgången och efterfrågan på tandvårdspersonal och redovisat sin uppfattning om tandvårdspersonalens sammansättning och utbildning . Utredningen betonar bl.a. behovet av att den blivande tandvårdspersonalen får tillfälle att träna sig i s.k. teamtandvård. Efter det att betänkandet remissbehandlats avser regeringen att ta ställning till utredningens förslag. Regeringen anser det nödvändigt att noga följa utvecklingen och uppmärksamma om situationer med personalbrist uppstår. det viktigt med en långsiktig planering som också beaktar de effektivitetsvinster som kan göras med en ändrad arbetsfördelning. Härmed avses t.ex. möjligheterna att i större utsträckning överlåta arbetsuppgifter till tandhygienister inom exempelvis barn- och ungdomstandvård och uppsökande verksamhet hos äldre och funktionshindrade. har fått i uppdrag att ta fram underlag för bedömning av tandvårdens behov av tandläkare och tandhygienister. Myndigheten skall , , rapportera sin bedömning av den aktuella situationen och den framtida utvecklingen. () har granskat verksamheten, räkenskaperna och årsredovisningarna för samtliga myndigheter inom politikområdet avseende . RRV har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna för dessa myndigheter. har av RRV emellertid tillställts en revisionsrapport med vissa rekommendationer. Dessa berörde bland annat att i sin årsredovisning redovisat mer än den information regeringen efterfrågat i regleringsbrevet, att uppgifter i resultatredovisningen bör dokumenteras på ett systematiskt sätt, samt att det finns utvecklingsmöjligheter vad gäller resultatredovisningen. har i en skrivelse lämnat kommentarer och förklaringar till RRV:s iakttagelser. Den ekonomiadministrativa värderingen som () har utfört av samtliga myndigheter har givit EA-vär- det tillfredsställande för samt EA-värdet fullt tillfredsställande för och . var undantagen EA-värderingen. av medicinsk metodik (SBU) har fått EA-värdet ej tillfredsställande. Bidragande till detta var att myndigheten erhållit revisorsintyg med anmärkning på grund av för sent inkommen delårsrapport, att myndigheten inte tillsänt ESV avstämningar mellan betalningsvägar och bokföring, samt att tillgängliga anslagsmedel inte rapporterats löpande och rätt till statsredovisningen. SBU har inkommit med kommentarer till regeringen och redovisat vilka 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 åtgärder som vidtagits för att komma till rätta med problemen. Regeringens förslag: En rättelse av enklare art görs i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. Skälen till regeringens förslag: En rättelse av enklare art görs i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. 4 § andra stycket innehåller i sin nuvarande lydelse en felaktig hänvisning till 21 § samt till 19 § andra punkten. Paragrafen rättas och hänvisar nu till 20 § samt till 18 § andra punkten. Ändringen är av så enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande över förslaget har därför inte inhämtats. Tabell 4.4 Anslagsutveckling 13:1 Sjukvårdsförmåner m.m. 1 Varav 300 000 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget finansierar vuxentandvård (tandvårdsstödet) och ersättning för sjukvårdsförmåner i internationella förhållanden. finansierade anslaget också ersättning till sjukvårdshuvudmännen för tandvård åt vissa patientgrupper. Den beräknade fördelningen i för åren 20022004 framgår av tabell 4.5. blev utfallet för hela anslaget ca . uppgick den utnyttjade anslagskrediten för anslaget till ca . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.5 Beräknad fördelning på anslagsposter 1 anslagsposten Ersättning till sjukvårdshuvudmännen. Anslagspost 1 Sjukvård i internationella förhållanden , som tidigare benämndes Ersättning till sjukvårdshuvudmännen m.m., bekostar utgifter för sjukvård i internationella förhållanden. ingick även ersättning till sjukvårdshuvudmännen för den vuxentandvård för vissa patientgrupper som landstingen ansvarar för. Utgifterna uppgick till och översteg således kraftigt anslagspostens belopp om . Det ingående överföringsbeloppet 2002 blev . Genom ett regeringsbeslut höjdes anslagskrediten och omfördelades mellan anslagsposterna så att fick disponeras för denna anslagspost. På tilläggsbudget i samband med denna proposition föreslås att tillförs anslaget för detta ändamål. Landstingen fick ersättning för vuxentandvård med enligt en överenskommelse mellan staten och . Från och med lämnas ersättningen genom det generella statsbidraget till landstingen, vilket medför att utgiften inte längre belastar anslaget 13:1 Sjukvårdsförmåner m.m. Med anledning av denna förändring avses anslagsposten fortsättningsvis benämnas Sjukvård i internationella förhållanden. Utfallet för anslagsposten blev ca 2001, vilket innebar att anslagsbeloppet underskreds med . Tillgängliga medel reducerades dock av ett ingående överföringsbelopp på . Den utnyttjade anslagskrediten uppgick därmed till vid början av 2002. Utgifterna för bastandvård uppgick till ca medan betalades ut för protetiska åtgärder. Utgifterna till följd av att karensbeloppet för helproteser togs bort rymdes i de som tillfördes för ändamålet. Utgiften för förhöjd ersättning för tandvård vid långvarig sjukdom eller funktionshinder uppgick till . Sjukvård i internationella förhållanden medlemskap i , samt vissa bilaterala avtal som har med andra länder medför både kostnader och intäkter för sjukvårdsförmåner gentemot annat land. Ut- ländska medborgare har i enlighet med EU medlemskapet och andra avtal vid behov rätt till sjukvårdsförmåner under vistelse i . Landstingen erhåller ersättning från försäkringskassorna för sådana utförda vårdinsatser. På motsvarande sätt uppkommer kostnader för sådana sjukvårdsförmåner som svenska medborgare är berättigade till vid vistelse i dessa länder. EU-vården kan indelas i turistvård och pensionärsvård. För svenska pensionärer bosatta i EU-länder fastställs schablonbelopp av Administrativa Kommissionen i . Ofta fastställs beloppen först i efterhand. Dessutom ingår utgifter för s.k. konventionsvård i anslagsposten. Det handlar då om försäkringskassornas utbetalningar till landstingen för vård av personer från andra länder, när det finns en överenskommelse med det andra landet som innebär att står för kostnaden i dessa fall. Kostnader och intäkter i internationella förhållanden regleras ofta efter att de uppkommit, vilket försvårar bedömningen av den årliga kostnaden. Kostnaderna för sjukvårdsförmåner tenderar att öka, vilket bland annat beror på att fler pensionärer bosätter sig utomlands samt att turismen ökat. Att schablonbeloppen för pensionärer fastställs allt snabbare påverkar också utbetalningstakten. () har på regeringens uppdrag i en rapport redovisat hur prognoserna för EUvården tas fram samt redovisat åtgärder som verket avser att vidta för att förbättra redovisningen av prognoserna. Bland annat kommer utgiftsprognoserna att redovisas uppdelade på ersättningsområden i kvartalsuppföljningarna till . Utgifterna under anslagsposten ökade mycket kraftigt jämfört . Det slutliga utfallet blev väsentligt högre än enligt både RFV:s prognoser och regeringens bedömning. Ökningen berodde huvudsakligen på att RFV ökade betalningstakten för den ackumulerade skuld som uppstått för EU-vården. Enligt RFV:s prognoser behöver stora utbetalningar göras för att utbetalningarna skall kunna ske enligt gällande bestämmelser. Detta är orsaken till att föreslås tillföras anslaget på tilläggsbudget i denna budgetproposition. Sedan den ackumulerade skulden betalats av bör utbetalningarna kunna minska, men anslagspostens nivå bör ändå ligga på ca för att motsvara de belopp som debiteras . Anslaget höjs därför med 2003 och . Med anledning av ett uppdrag från regeringen har RFV i en rapport redovisat hur prognoserna för tandvårdsförsäkringen tas fram. För att förbättra redovisningen kommer RFV att i fortsättningen även redovisa utfall och prognoser uppdelat i ersättningsområdena bastandvård, protetik och förhöjd ersättning i kvartalsuppföljningarna till . Utgifterna för tandvårdsersättning var betydligt lägre än beräknat. Sannolikt berodde detta till stor del på att många valde att skjuta upp behandlingar i väntan på de förändringar i tandvårdsstödet som hade aviserats. Detta gäller i första hand personer som är över eller strax under . Även förändringar i hushållens köpkraft kan i någon mån ha påverkat efterfrågan på tandvård. kan det antas att många äldre fortsatte att skjuta upp tandvård i väntan på det högkostnadsskydd samt de förbättringar i stödet för bastandvård som infördes . bör konsumtionen stiga efter ikraftträdandet av de nya bestämmelserna. Mycket talar dock för att effekterna av det förbättrade tandvårdsstödet för äldre blir fullt 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Omfattande protetiska behandlingar tar ofta att genomföra och det är troligt att antalet räkningar därför kommer att ligga på en måttlig nivå . Dessutom kommer förhandsprövningarna av protetik förmodligen att ta i början. finns det nu ett uppdämt behov och det är troligt att antalet ansökningar om förhandsprövning ökar mycket kraftigt efter . Den höjda ersättningen för bastandvård kommer däremot att påverka utgifterna . Tandvårdsstödet tillfördes 2001 och 2002. och framåt föreslås ytterligare tillföras tandvårdsstödet. Detta tillskott skall i huvudsak användas till att förbättra skyddet mot höga tandvårdskostnader för de äldre i enlighet med de ändringar i tandvårdsstödet som trädde i kraft . Vid beräkningen av anslaget har regeringen antagit att en viss volymökning kan förväntas utöver den konsumtionsökning som följer av förändringarna i tandvårdsstödet. skall sammanlagt avsättas för ekonomiskt stöd till olika på tandvårdsområdet. Dessa medel skall disponeras av . Därav skall högst användas för verksamheten vid Kunskapscentret för dentala material (KDM) vid . avgör hur övriga medel skall fördelas. Regeringen avser att ge RFV i uppdrag att betala ut till respektive till för uppdrag på tandvårdsområdet. har fått i uppdrag att analysera konsumenternas ställning på tandvårdsmarknaden och tandvårdsprisernas effekter på hushållen. disponerar för detta ändamål. Regeringen avser att ge i uppdrag att analysera konkurrensen på marknaden för tandvård. RFV och försäkringskassorna disponerar för sin administration och uppföljning av det förbättrade tandvårdsstödet för äldre . disponerar de för detta ändamål . Regeringen föreslår därför att förs över till anslaget 19:7 och att 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 förs över till anslaget 19:8 Allmänna försäkringskassor . Åtgärder rörande dentala material avser regeringen att disponera av anslaget 13:1 Sjukvårdsförmåner m.m. för åtgärder som syftar till att öka kunskaperna om hälsoproblem relaterade till dentala material samt förbättra omhändertagandet av patienter som relaterar sina symtom till sådana material. Tabell 4.6 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 13:1 Sjukvårdsförmåner m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 2 anvisas under anslaget 13:1 Sjukvårdsförmåner m.m. . beräknas anslaget till 2 . 4.9.213:2 Bidrag för läkemedelsförmånen Tabell 4.7 Anslagsutveckling 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånen 1 Varav 219 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002. Från detta anslag utbetalas det särskilda statsbidraget till landstingen för deras kostnader för läkemedelsförmånen. Medlen syftar till att ändamålsenliga och säkra läkemedel skall kunna förskrivas till en rimlig kostnad för den enskilde. Från anslaget utbetalas ersättning till landstingen för kostnaderna för läkemedelsförmånen dels , dels januari t.o.m. . Den utnyttjade anslagskrediten på anslaget uppgick vid början av 2001 till . Utbetalningarna för läkemedelsförmånen uppgick till och anslaget för året var ungefär lika stort vilket innebar att den utnyttjade anslagskrediten uppgick till ca även . Anslaget tillfördes på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. Från anslaget utbetalas till landstingen avseende kostnader för medicintekniska produkter som omklassificerades från läkemedel till medicintekniska produkter. kommer denna ersättning att ingå i anslaget 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Landstingen övertog i formell mening kostnadsansvaret för läkemedelsförmånen (dvs. läkemedel i öppenvård) . infördes emellertid ett särskilt statsbidrag till landstingen för kostnader för läkemedelsförmånen. till landstingen för deras kostnader för läkemedelsförmånen har fastställts genom en årlig överenskommelse mellan staten och . Den överenskomna ersättningen för ett visst år utbetalas från detta anslag till landstingen med ett fast månatligt belopp. Det månatliga beloppet motsvarar en tolftedel av den överenskomna ersättningen och utbetalas i efterhand. Statsbidraget har i princip täckt landstingens kostnader för förmånen. Landstingen har emellertid riskerat att få stå för en liten del av de totala kostnaderna eftersom ett system för vinst- eller förlustdelning mellan parterna har tillämpats. träffade parterna en överenskommelse avseende 2000 och 2001. Överenskommelsen innebar bl.a. att staten har ersatt landstingen för deras faktiska kostnader för läkemedelsförmånen . ersattes landstingen enligt överenskommelsen med ett belopp som motsvarar en uppräkning av kostnaden , beräknat som den faktiska kostnadsökningen 2000 (6,) minskat med en procentenhet. Överenskommet belopp uppgick till . Överenskommelsen innebar att en vinst- eller förlustdelning tillämpats i det fall utfallet avviker från den överenskomna ersättningen. Landstingens kostnader för läkemedelsförmånen uppgick till ca vilket innebar att kostnaderna överskred det överenskomna beloppet med ca . I enlighet med överenskommelsen skulle staten ersätta landstingen av överskridet belopp vilket motsvarade ca . Denna skuld reglerades i . Förlustdelningen belastade detta anslag . Regeringen träffade i anslutning till den ekonomiska vårpropositionen en överenskommelse med om en ny modell för statens ersättning till landstingen för läkemedelsförmånens kostnader 20022004. Överenskommelsen innebär i korthet att ersättningen för läkemedelsförmånens kostnader under läggs fast, samt hur stor landstingens ekonomiska risk för den aktuella perioden kommer att vara. Slutligen lägger överenskommelsen fast ett antal åtgärder som respektive part skall vidta och att en överenskommelse om ersättningen för tiden skall träffas senast . Statens ersättning uppgår till , till och till . För kostnader som sammanlagt överstiger skall en slutreglering ske . Staten ersätter då landstingen enligt en modell där landstingen först får stå för , därefter ersätter staten av kostnadsökningen mellan 57,6 och och av kostnadsökningen mellan 59,1 och , samt av kostnader som överstiger . träffades en överenskommelse mellan staten och om fördelningen mellan landstingen av statens ersättning för läkemedelsförmånens kostnader 20022004. Parterna enades om att statens ersättningar skall fördelas mellan landstingen efter en modell som beaktar befolkningens sammansättning med avseende på kön, ålder och vissa 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Behovsmodellen infördes med början 2002 och skall enligt avtalet vara helt genomförd 2005. För att ge landstingen omställningstid till nya ersättningsnivåer sker införandet stegvis. I syfte att nå en mer rationell läkemedelsanvändning har regeringen tagit initiativ till att genomföra förändringar i vissa av regelsystemen inom läkemedelsområdet. Regeringen lämnade därför propositionen (2001/02:63) De nya läkemedelsförmånerna till . fattade beslut om propositionen (bet. 2001/02:SoU10, rskr. 2001/02:194) och de nya reglerna trädde i kraft . En ny myndighet, , är nu ansvarig för att fatta beslut om vilka läkemedel som skall ingå i läkemedelsförmånen samt vilket pris ett läkemedel skall ha. En ny regel om utbyte på apotek har införts som innebär att ett förskrivet läkemedel skall bytas ut på apotek om det finns ett likvärdigt, utbytbart läkemedel som är billigare tillgängligt på det enskilda . infördes att ett recept skall vara försett med en arbetsplatskod som identifierar vilken arbetsplats som förskrivaren tjänstgör vid för att läkemedlet skall expedieras inom förmånen. Detta är ett led i att uppnå en bättre uppföljning av förskrivningen av läkemedel. För att ytterligare försöka förbättra möjligheten till medicinsk och ekonomisk uppföljning av förskrivning och användning av läkemedel tillsatte regeringen en särskild utredare med uppgift att analysera möjligheterna och komma med förslag till förbättrad uppföljning inom läkemedelsområdet. Regeringens bedömning är att dessa åtgärder sammantaget leder till bättre förutsättningar för landstingen att hantera de förstärkta incitament och ökade ekonomiska risker som överenskommelsen innebär. Vidare förväntas åtgärderna bidra till en mer kontrollerad utveckling av kostnaderna för läkemedelsförmånen. Regeringen anser att det är av största vikt att följa upp vilka effekter förändringarna som har genomförts har på både kostnadsutvecklingen av läkemedelsförmånen och användningen av läkemedel. I syfte att följa kostnadsutvecklingen samt ge landstingen större ekonomisk trygghet har man i avtalet mellan staten och lagt in att en kontrollstation skall finnas i syfte att analysera hur läkemedelskostnaderna har utvecklats. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånen Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 18 anvisas under anslaget 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånen . beräknas anslaget till 19 . 4.9.313:3 Bidrag till hälso- och sjukvård Tabell 4.9 Anslagsutveckling 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård 1Belopp i Årsredovisning för staten (skr. 2001/02:101) bilaga 7 avseende utgående reservation och ramöverföringsbelopp 2001 har korrigerats. 2Inklusive en minskning med 4 700 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002. 3Anslagsbeloppet belastas med statlig ålderspensionsavgift med 571 tkr avseende ersättning till smittbärare. Från anslaget har utbetalats statsbidrag till landstingen i enlighet med de årliga överenskommelser som träffats mellan regeringen och om vissa ersättningar till hälso- och sjukvården (den s.k. Dagmaröverenskommelsen). har medlen enligt överenskommelsen mellan staten och landstingen (skr. 2000/01:46) primärt använts för att stärka patientens ställning i hälso- och sjukvården. Från och med har även det statliga bidraget till ingått som en del av överenskommelsen. Vidare betalas från anslaget ersättningar för vissa kostnader och förluster som uppkommit på grund av myndighetsingripanden för att förhindra smittsam sjukdom. Vissa kostnader enligt smittskyddsförordningen (1989:301) betalas också från detta anslag, liksom kostnader för patientförsäkring och vissa skadeersättningar. I anslaget ingår stöd till nationellt utvecklingsarbete inom vården och omsorgen. har även ersättning till Dopingjouren ingått. Anslaget uppgick till , varav de s.k. Dagmarmedlen svarade för . Ramen för det totala beloppet som omfattades av Dagmaröverenskommelsen uppgick till varav utgick från detta anslag och från anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. (under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp). En jämförelse mellan anslag och utfall visar ett underskott för anslaget om . Underskottet finansierades genom att anslagssparande togs i anspråk. Vid utgången av uppgick anslagssparandet till . Beroende på omprioriteringar i den statliga budgeten har anslaget minskats med i tilläggsbudget i anslutning till ekonomiska vårproposition. godkände regeringen överenskommelsen mellan staten och landstingen om ersättningar till hälso- och sjukvården , som tidigare hade träffats mellan företrädare för staten och landstingen (skr. 2001/02:87). Överenskommelsen innebar att den tidigare inriktningen med en satsning för att stärka patientens ställning i hälso- och sjukvården låg fast. Därvidlag betonades både behovet av att förbättra vårdens tillgänglighet och att öka patienternas inflytande och delaktighet. Vid beräkningen av anslaget togs hänsyn till att anslagsramen jämfört med som en effekt av förslag ekonomiska vårproposition minskades med främst för att förstärka det generella statsbidraget till landstingen.