prop · GP03160 · 2002-03-04 00:00:00 — En övergripande översyn av det makroekonomiska stödet pågår . Den beräknas slutföras . Europeiska investeringsbanken, EIB, deltar i för sydöstra med finansiering av projekt i det s.k. snabbspåret. Totalt går ca till regionen . har EIB fått mandat att återuppta långivning till . , eller partnerskapsavtalet mellan gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och AKS-länderna å den andra, gäller fram . Bankens övriga externa lånemandat omfattar Öst- och , Medelhavs- länder, och samt och sträcker sig , med en halvtidsöversyn 2003. Vid sidan av dessa mandat, erhöll EIB ett särskilt mandat för långivning till särskilda miljö- projekt i . EIB finansierar projekt utanför EU för ca . Projekt finansieras med bankens egna medel och i viss mån med stöd från EU:s budget. Över hälften av lånen går till projekt i Öst- och central- Bättre kommunikationer, vatten- och avloppsrening samt utveck- Skr. 2001/02:160 ling av industrin är prioriterade områden. emot lån för ca . Resten går till projekt i AKS-länderna, , ALA-länderna (asiatiska och latinamerikanska länder) samt på . Det finns särskild långivning till de tretton kandidatländerna som sker helt utan stöd från EU. Den utgör ungefär hälften av långivningen till Öst- och och har samma inriktning som denna. Syftet med långivningen är att förbereda länderna för det kommande medlemskapet. Banken har slagit ihop låneavdelningarna för medlemsländer respektive kandidatländer för att kunna jämställa långivningen till de två länder- grupperna . 40 EU:s bilaterala och regionala förbindelser Samtliga förhandlande kandidatländer uppfyller det politiska Köpen- hamnskriteriet, vilket innebär att de har stabila politiska institutioner som garanterar demokrati, rättssäkerhet, respekt för de mänskliga rättig- heterna och minoritetsskydd. och uppfyller även de ekonomiska Köpenhamnskriterierna. har fortsatt ge stöd till de centraleuropeiska kandidatländernas EU-anpassning inom ramen för det program som antogs av för perioden 19992001 (Prop. 1997/98:70). Stödet har inriktats på östersjöstaterna , , och , men insatser genomförs även i de övriga kandidatländerna. Fortsatta ansträngningar krävs dock då inget av kandidatländerna uppfyller samtliga kriterier för medlemskap. verkar för att kandidat- länderna, i takt med att medlemskapet rycker närmare, skall finansiera en ökande andel av reformarbetet via EU. kom EU överens om ett partnerskap för anslutning som anger de åtgärder som bör prioritera för att uppfylla EU:s medlemskapskriterier. Åtgärderna beträffande de politiska Köpenhamnskriterierna berör områden som yttrandefrihet, kamp mot tortyr, avskaffande av dödsstraff, TV/radiosändningar på andra språk än turkiska, kulturella rättigheter, det nationella säkerhetsrådets roll och Cypernfrågan. Partnerskapet innehåller även åtgärder vad gäller ekono- miska kriterier, anpassning till övriga delar av och administrativ förmåga att tillämpa regelverket. Den turkiska regeringen antog den första versionen av sitt nationella program för antagande av regelverket. I kommissionens årliga översynsrapport välkomnas de turkiska Skr. 2001/02:160 ansträngningarna för att uppfylla Köpenhamnskriterierna, särskilt de kon- stitutionella reformerna, men framhålls att dessa inte är tillräckliga. uppfyller fortfarande inte Köpenhamnskriterierna. I slutsatserna från Europeiska rådets möte i Laeken konstateras likaså att har gjort framsteg när det gäller att iaktta de politiska kriterier som har fastställts för anslutningen. uppmanas att fortsätta med framstegen när det gäller att uppfylla de ekonomiska såväl som politiska kriterierna, särskilt i fråga om de mänskliga rättigheterna. Möten i underkommittérna fortskred i enlighet med Europeiska rådets slutsatser från . Den förstärkta politiska dialogen fortsatte med betoning på de mänskliga rättigheterna. En förordning om ekonomiskt stöd till antogs inför anslut- ningen. Stödet inriktas på de prioriteringar som följer av partnerskapet. Det kommer huvudsakligen avse institutionell uppbyggnad och inves- teringar för att främja iakttagandet av gemenskapens regelverk. Särskilda åtgärder skall vidtas för att främja utvecklingen av det civila samhället i . 40.3Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) Medlemmar i är , , och . , och deltar även i EES-samarbetet och de benämns EES/Efta-staterna. För förbindelser med och , vilka tillsammans svarar för en betydande del av våra yttre ekonomiska förbindelser och som nordiska länder står oss nära, utgör ett viktigt ramverk. innebär att väsentliga delar av regelverket för EU:s inre marknad även gäller i och gentemot , och . Dessutom innefattas i EES-samarbetet ett antal så kallade angränsande politikområden, t.ex. forskning, utbildning och statistik, samt även en utrikespolitisk dialog. Frågor som inte omfattas av är jordbruk och fiske. På dessa områden finns särskilda bilaterala protokoll och överenskommelser med Efta-staterna. Ny relevant EG-lagstiftning för den inre marknaden skall i princip alltid föras över till . Detta sker genom beslut i gemensamma , som möts månatligen. är också ett viktigt forum för ömsesidigt informationsutbyte. Mycket av det löpande arbetet sker i övrigt i olika undergrupper. Som EU-medlem är en avtalspart i . Sedan inträdet i EU företräds dock liksom övriga EU-medlemsstater huvud- sakligen av kommissionen i det löpande arbetet. är det övergripande politiska organ som styr EES-sam- arbetet. möts på ministernivå i anslutning till allmänna rådets möten. Vid årets möten kunde notera att EES-samarbetet fungerar väl, att fortsatta framsteg gjorts i fråga om införlivande av gemenskaps- lagstiftning i och att takten i beslutsfattandet ökat påtagligt. Ämnen som diskuterades var bland annat EU-utvidgningen, uppföljnin- Skr. 2001/02:160 gen av Stockholmstoppmötet samt Eftaländernas bidrag till Lissabonpro- Inom ramen för den så kallade utrikespolitiska dialogen diskuterades (inkl. den nordliga dimensionen), de transatlan- tiska relationerna, kampen mot terrorism, den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) samt centrala . Det stora flertalet av de beslut som tas i EES-samarbetet avser anpassning till EES-området när det gäller den vidareutveckling som sker inom EU av den inre marknaden. Av de frågor som behandlats kan bland annat nämnas EES/Efta-staternas deltagande i olika gemen- skapsprogram som rör media-, utbildnings- och ungdomsfrågor. Vidare har rättsakter antagits ifråga om bland annat finansiella tjänster, miljö, statistik, jämställdhet, folkhälsa, veterinära- och fytosanitära området samt transportområdet. De för svenskt vidkommande viktigaste frågorna har rört relationerna med . Härvid kan särskilt nämnas att de segdragna förhandlingarna EGNorge om protokoll 3 (beredda livsmedelspro- dukter) kunnat slutföras. fattades det formella beslutet i den gemensamma om tullminskningar från . Dessutom har EG och i en gemensam deklaration utfäst sig att avveckla den icke-jordbruksrelaterade komponenten av tullskyddet i handeln mellan de båda parterna. Diskussioner om denna avveckling skall inledas . valde 1992 att ställa sig utanför EES. I syfte att knyta närmare gemenskapens inre marknad beslutades att inleda bilaterala förhandlingar med inom sju sektorer. Dessa förhandlingar resulterade i ett bilateralt avtal mellan unionen och . Avtalet berör sektorerna fri rörlighet för personer, luftfart, gods- och persontransporter på väg och järnväg, handel med jordbruks- produkter, ömsesidigt erkännande av produktgodkännande, offentlig upphandling samt vetenskapligt och tekniskt samarbete. Innan avtalet vinner laga kraft måste både unionens medlemmar och ratificera detsamma. Denna ratifikationsprocess pågår . rati- ficerade avtalet . Avtalet förväntas träda i kraft när de återstående medlemsländerna slutfört sina ratifika- tionsprocesser. Överläggningar mellan kommissionen och har inletts som rör bedrägeribekämpning, deltagande i , deltagande i EU:s fleråriga statistikprogram, liberalisering av tjänster, skatt på sparande samt handel med bearbetade jordbruksprodukter. har inkommit med en begäran om att få delta i det s.k. samt på samma villkor som och . 40.4EU:s Nordliga Dimension samt EU:s deltagande i regionalt samarbete i norra En handlingsplan för den nordliga dimensionen (ND) antogs av i Feira . Planen innehåller bakgrundsbeskriv- ningar och förslag till åtgärder inom elva olika sektorer. Den nordliga dimensionen omfattar flera av det svenska ordförandeskapets priorite- ringar, exempelvis utvidgningen, samarbetet med samt miljön. Av denna anledning prioriterades ND under den svenska ordförande- skapsperioden. På svenskt initiativ möttes i företrädare för Europeiska , Europeiska Investeringsbanken, Världs- banken, Nordiska Investeringsbanken och kommissionen. De enades bland annat om att skapa ett Northern Dimension Environmental Part- nership (NDEP) med syfte att genom bättre samverkan öka möjligheterna att få till stånd investeringar inom miljö och på kärnav- falls- respektive kärnsäkerhetsområdet, främst i nordvästra , men också i övriga länder i området omfattat av ND. Förslaget välkom- nades av den andra utrikesministerkonferensen om ND, som ägde rum i . En särskild rapport om tillskapandet av NDEP erhöll senare stöd från Europeiska Rådet i . Partnerskapets styrgrupp höll sitt första möte i varvid bland annat en lista över prioriterade projekt antogs. beslutade om regler för den särskilda NDEP-fond som skall administreras av banken. Förberedelser inleddes för en givarkonferens som kommissionen, tillsammans med , planerar att hålla . Vid rådets informella möte i beslöts också att möjlig- göra lån från Europeiska investeringsbanken till inom miljöområdet, ytterligare ett viktigt steg för att stärka skyddet av miljön i . i om ND blev lyckosam med deltagande på ministernivå från flertalet medlemsstater och ND-partners. Viktiga bidrag till konferensen erhölls från Affärsforum , en sammankomst organiserad kort före konferensen av de svenska och estniska utrikesministerierna. Redan före konferensen hade kommis- sionen inlett ett internt arbete med att förenkla och sammanjämka gällande föreskrifter för vissa finansiella instrument som är relevanta för ND-processen, Tacis, Phare och Interreg. Kommissionen presenterade också en inventering av pågående arbeten inom ramen för ND. I de kortfattade ordförandeslutsatserna från konferensen nämns de framgångar som uppnåtts på miljöområdet, i kampen mot (den organiserade) brotts- ligheten, beträffande samt NDEP. Förslag från regionala organisationer, från sammankomsten i samt från observatörerna och omnämns också. Intressant att notera från ministerkonferensen är vidare uttalanden från sydligare EU-medlemmar om att samarbete i norr kan visa sig viktigt i söder, och tvärtom. Ordföranden () och kommissionen presenterade en fullständig rapport inför i . Rapporten, som godkändes av , återspeglar inte enbart redan vunna framgångar utan ser också framåt mot nya utmaningar inom de områden Skr. 2001/02:160 som återfinns i den i Feira antagna handlingsplanen. tar också upp Northern eDimension (om samarbete på IT-området), det arktiska fönstret samt civil säkerhet i ND-området. Vidare berörs bland annat energi-, hälso-, transport- och forskningsfrågor samt regionalt sam- arbete och handel. Göteborgsrapporten slår fast ND:s roll som en väl etablerad del av EU:s interna policy gentemot partnerländerna. och åtagit sig att en ledande roll för genomförandet av handlingsplanen. Detta säkrar kontinuitet i arbetet. Samarbete mellan å ena sidan kommis- sionen och å den andra de regionala organisationerna och de interna- Redan i uttryckte ministrarna stöd för förstärkta och flexibla mekanismer för samordning och uppföljningsprocedurer när det Rapporten från föreslår årliga uppföljningsrapporter från kommissionen i samarbete med relevanta rådsorgan till Europeiska rådet, med början vid slutet av . Fortsatt aktiv medverkan från partnerländernas sida skall säkerställas genom regelbundna möten mellan Rapporten rekommenderar vidare utökat samarbete mellan unionen och de regionala organ i vilka partnerländer aktivt deltager, exempelvis Östersjöstaternas råd och . återkommande utrikesministermöten skall ge politisk ledning att ges för det fortsatta ND-arbetet. Vid nästa sådant möte kommer utvecklingen av ND att diskuteras. Vidare kommer ND-Fora med deltagande från både offentlig och privat sektor att organiseras. borgsrapporten föreslår att sådana organiseras på lämplig plats i något av länder. EU har fortsatt att aktivt verka för integration och samarbete i Östersjö- Detta har gjorts i samarbete mellan , kommis- sionen, medlemsstaterna och andra institutioner. deltagit i arbetet inom Östersjöstaternas råd () sedan organisationen Övriga medlemmar är strandstater samt Kommissionens deltagande skiljer sig från övriga på så sätt att kommissionen inte tar på sig ordförandeskapet. i samarbetar kommissionen med medlemsstaterna exempelvis för att avlägsna hinder för handel och investeringar, för att motverka organiserad brottslighet, för harmonisering av energipolitiken och för att Det senare innebar att för IT-området ansvariga minstrar samt ansvarig EU-kommissionär i antog en handlingsplan för Northern eDimension. skap deltog i mötet. har relationerna mellan och EU fortsatt att förberedde fjolåret ett omfattande dokument med förslag till prioriteringar och projekt för genomförande av den Dokumentet överlämnades till utrikesminister- konferensen om ND i . Särskilda medel ur EU- budgeten har också avsatts för . för 21 integrerades administrativt i Östersjö- Skr. 2001/02:160 staternas råds sekretariat och fick internationell Arbetet med hållbar utveckling i de åtta sektorerna fortgår och en uppföljning beräknas 2003. Kommissionen deltog aktivt i arbetet. Phareprogrammet rymmer medel för gränsöverskridande samarbete (CBC), vilka kan kombineras med insatser genom gemenskapsinitiativet Interreg. fortsatte arbetet på att utarbeta ett gemensamt programdokument för det gränsöverskridande Pharesamarbetet mellan , , och för perioden 20012006. Avsikten är att programmet skall harmoniseras med Interreg. verkar för en harmonisering av det gränsöverskridande samarbetet mellan Tacis, Interreg och Phare. formaliserades när utrikesministrarna från de nordiska länderna och samt en representant för kommissionen undertecknade den så kallade Kirkenäsdeklarationen och etablerade () som forum för mellanstatligt samarbete i den nordligaste delen av . Nio ytterligare länder är observatörer. Liksom i åtager sig inte kommissionen ordförandeskapet i Barents- rådet eller därmed sammanhängande sekretariatsfunktioner. Kommissionen stöder BEAC:s aktiviteter genom en fokuserad användning av sina instrument, i första hand Tacis och Interreg. Ett särskilt Interregprogram, Nord, utvecklades . Det innehåller delprogram för , och samesamarbete. På detta sätt bidrar kommissionen direkt till utvecklingen av Barents- regionen och till det regionala samarbetet där. EU:s olika stödprogram för regionalt gränsöverskridande samarbete har ökat intresset för och möjligheterna att finansiera lokalt utformade regionala samarbetsprojekt i . EU utnyttjade i för att understryka behovet av snabba framsteg i förhandlingarna om ett legalt ramverk för att möjliggöra ökade gemensamma insatser på kärnsäker- hetsområdet i (det s.k. ). Under det ryska ordförandeskapet i BEAC förbereddes inom ett förslag med konkreta synpunkter och projektförslag ämnade för det fortsatta genomförandet av EU:s Nordliga Dimension. Förslaget överlämnades till ministerkonferensen om ND i . EU:s samarbete med , som omfattar , , och de fem nordiska länderna, är i begynnelseskedet och utvecklas väl. Av de åtta medlemmarna i är tre EU- medlemmar: , och . Flera EU-medlemmar är observatörer: , , och . har utvecklats till ett viktigt forum för främjandet av miljöskydd och uthållig utveckling i norr. står miljöarbetet Skr. 2001/02:160 i förgrunden och EU har visat stort intresse för den forskning som bedrivs i de arktiska områdena. Kommissionen driver på för att etablera forskningssamarbete i arktiska frågor mellan EU, , och . Inom ramen för ND finns en potential för ett ökat samarbete och verkade under sitt ordförandeskap i för att öppna det "arktiska fönstret" inom ND. Genom sitt nära samarbete med norra kan bli ett viktigt verktyg för ND. Parlamentarikerna i de arktiska länderna har ett motsvarande samarbete genom en stående kommitté för parlamentarikerna i den arktiska regionen, till vars konferens vart annat år även Europaparlamentariker inbjudits att delta. Konkreta uppgifter är det arktiska , IT- satsning, definition av "hållbar utveckling" och ungdomssektorn. Förbindelserna mellan och var av naturliga skäl en prioriterad uppgift för det svenska ordförandeskapet. Utvecklingen i är av central betydelse för framtid. EU eftersträvar ett genuint partnerskap med , baserat på en gemensam värdegrund av demokrati och respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. å sin sida behöver EU:s stöd för genomföra fortsatta ekonomiska och sociala reformer samt påskynda integrationen i det europeiska samarbetet och i världsekonomin. Det svenska ordförande- skapet lade stor vikt vid en rak och uppriktig dialog med , inklusive i frågor där EU hade befogad anledning att känna oro över utvecklingen. Till exempel framförde EU vid upprepade tillfällen kritik mot hantering av den konflikten i , och fann även skäl att påtala den oroväckande utvecklingen beträffande oberoende media i . Grunddokumentet för relationerna mellan och är partner- skaps- och samarbetsavtalet, som undertecknades 1994 och trädde i kraft . EU har å sin sida, , antagit en gemensam strategi för . Strategin lägger fast riktlinjerna för EU:s politik. I enlighet med dessa inriktade det svenska ordförandeskapet sina ansträngningar på att bland annat fördjupa den politiska och ekonomiska dialogen, främja handel och ekonomisk integration, samarbete för att undanröja miljöhot och bekämpa brottslighet, betona betydelsen av rättsstaten och det civila samhället i samt uppmärksamma situation. En viktig målsättning för det svenska ordförandeskapets var att, utöver att fullfölja och ta nya initiativ, uppnå konkreta resultat på områden där EU har starka intressen. Denna ambition infriades till stor del. Den fördjupade dialogen tog sig bland annat uttryck i ett informellt möte, , mellan president och stats- och regeringschefer i , i anslutning till Europeiska Dialogen och samarbetet i säkerhetspolitiska frågor, bl a om Skr. 2001/02:160 nedrustning och ickespridning (inte minst förstöring av ryska kemiska vapen) och framtida samverkan vad gäller krishantering och konfliktföre- byggande, utvecklades också. Det ömsesidiga intresset av ekonomisk integration uppmärksammades genom ett högnivåmöte i om WTO och integration i världsekonomin. Dialogen i ekonomiska och finansiella frågor återupptogs av och dess ryska motparter. Vid toppmötet i beslutade EU och att undersöka förutsättningarna för ett s.k. gemensamt europeiskt ekonomiskt område. En dialog inleddes om villkoren för överflygningar över ryskt luftrum. På miljöområdet fick ordförandeskapet gehör för ett förslag att tillåta Europeiska investeringsbanken att stödja enskilda miljöprojekt i , i synnerhet i . Viktiga framsteg nåddes i förhandlingarna om ett multilateralt avtal om hantering av kärnavfall i nordvästra och ett avtal var , diskussioner, inom räckhåll. Frågan om miljöinvesteringar i sydvästra reningsverket i drevs med stor framgång dels genom olika politiska kontakter dels genom arbetet med den nordliga dimensionen. Ett klart åtagande om investeringen kom i deklarationen från toppmötet mellan och . Förstärkt samarbete i rättsliga och inrikes frågor, bland annat i kamp mot internationell brottslighet, betonades vid ett möte i , det första i sitt slag, mellan EU:s ministertrojka för rättsliga och inrikesfrågor och inrikes- och justitieministrar. Beträffande inleddes en konkret dialog med om hur regionen bäst skall kunna utnyttja de möjligheter som EU- utvidgningen kommer att medföra. Rådet beslutade också att ge Kaliningradfrågan hög prioritet i den interna diskussionen inom unionen, liksom i dialogen med berörda kandidatländer och inom ramen för den nordliga dimensionen. Det belgiska ordförandeskapet gjorde viktiga insatser för att fullfölja de initiativ som lanserats under bland annat det svenska ordförandeskapshalvåret. Till exempel fortsatte dialogen om energifrågor och ett första möte ägde rum med en särskild högnivågrupp (kommissionärerna respektive vice premiärminister ) som inrättats för att utarbeta förslag till principer för det s.k. gemensamma europeiska ekonomiska området. Mot bakgrund av terrorattentaten i beslutade EU och vid toppmötet i att söka fördjupad samverkan i kampen mot internationell terrorism samt att ytterligare utveckla formerna för den politiska dialogen. fortsatte arbetet med genomförandet av EU:s gemensamma strategi för vilken antogs . Den politiska dialogen med intensifierades. Utöver det sed- vanliga toppmötet, i , besökte statsminister , i egenskap av ordförande i , . 2001/02:160 underströk vid sitt möte i den strategiska betydelsen för av en stabil och positiv politisk och ekonomisk utveckling i . Rådet erkände europeiska strävanden, något som också tog sig uttryck i att inbjöds att deltaga i mötet i den euro- peiska konferensen, som ägde rum i . Bland övriga kontakter på hög politisk nivå kan även nämnas ett besök av EU-trojkan på ministernivå, , samt ytterligare två separata besök i av den höge representanten, . Ett tema som fick stort utrymme i EU:s diskussioner med var frågan om medias ställning i landet, inklusive myndigheternas agerande i frågor som rör försvunna journalister. Ett sådant fall, som gäller den saknade journalisten , blev föremål för en särskild deklaration från EU:s sida. Ett särskilt seminarium om oberoende media arrangerades i och skapade EU-ambassadörerna i en särskild rådgivande grupp, som närmare skall följa frågor som rör media. Inte minst inför det till planerade parlamentsvalet har dessa frågor fått ökad aktualitet och betydelse. tog ordförandeskapet ett initiativ som syftar till att i högre grad involvera kandidatländerna i EU:s program och projekt i . Inte minst har det varit angeläget att i högre grad kunna använda den erfarenhet som kandidatländerna har, både vad gäller reformpolitikens genomförande och ett närmare förhållande till EU. Samarbetet inom området rättsliga och inrikes frågor har också avancerat . En särskild handlingsplan för detta område har utarbetats och har förklarat sig villigt inleda förhandlingar om ett återtagandeavtal. En dialog mellan och () har också inletts. Även samarbetet och dialogen med förstärktes . Detta tog sig bland annat uttryck i ett trojkabesök på ministernivå, det första någonsin, . uppnådde också medlemskap i för västra liksom i världshandelsorganisationen . I likhet med inbjöds även vid i till den europeiska konferensen. Efter ett parlamentsval och därpå följande regeringsskifte , syntes inledningsvis den nya regeringens ambitioner vad gäller ett närmare samarbete med EU vara något oklara, men inställningen klarnade efter hand. Detta ledde också till att EU åter tog upp en diskussion om . Diskussionen kan leda till att det ståndpunktspapper som utarbetades föregående år kan komma att revideras. En sådan översyn kan också komma att leda till en gemensam åtgärd till förmån för , exempelvis i frågan om förstörande av f.d. sovjetisk ammunition och krigsmateriel i Transnistrien. EU:s förbindelser med fortsatte att präglas av oron över utvecklingen i landet. gäller restriktioner, enligt beslut av rådet, för EU:s kontakter och samarbete med . Till exempel skall kontakter på ministernivå i princip endast ske genom ordförande- skapet. Biståndet skall inriktas på demokratistöd samt regionala och humanitära projekt. EU:s politik har inte som syfte att isolera . Tvärtom är målet att kunna integrera i det europeiska samarbetet.