prop · GP03100d11 · 2002-04-15 00:00:00 — Flera faktorer kan förklara kronans utveckling . Ökad osäkerhet bland internationella investerare, vilket innebar försäljning av svenska aktier och därmed av kronor, samt omfattande köp av utländska värdepapper av svenska investerare, inte minst i samband med omallokeringen inom pensionssystemet. Den svaga kronan och därpå följande risker för ökad inflation var en viktig orsak till att styrränta ökade i förhållande till styrräntor i omvärlden under loppet av 2001. har en betydande förstärkning av kronan skett, från ca 146 till ca 133 mot TCW-index. Kronan bedöms fortsätta stärkas , i takt med att konjunkturen fortsätter att förbättras. För är prognosen 127 mot TCW-index och 8,80 mot euron. För är prognosen 123 mot TCW-index och 8,60 mot euron. Diagram 3.5 Kronans växelkurs konkurrensvägt och mot euron Stockholmsbörsen föll med trots en uppgång med från årets lägsta notering . inleddes med fallande kurser och även om börskurserna steg så har kurserna på Stockholmsbörsen fallit med . Diagram 3.6 Börsutvecklingen i och Källa: EcoWin. Bytesbalansen visade överskott . Det negativa nettot i portföljinvesteringarna var större 2001 än föregående år. Framför allt det negativa nettot i utländska aktier var stort . Summan av bytesbalans, kapitaltransfereringar, direkta investeringar och portföljaktier har historiskt uppvisat viss korrelation med kronans utveckling. gav detta mått ett positivt netto på . genererade samma mått ett negativt netto på , vilket kan ha bidragit till kronförsvagningen . 2001/02:100 BILAGA 1 Tabell 3.1 Betalningsbalansens finansiella poster Flöden, miljarder kronor Tabell 3.2 Ränte- och valutakursantaganden Värde vid respektive års slut 2001/02:100 BILAGA 1 var ett mycket svagt år för den svenska exportindustrin. Trots att världsmarknadstillväxten, dvs. importefterfrågan i svenska exportländer, var oförändrad jämfört med minskade varuexporten . Den viktigaste orsaken till att den svenska exportindustrin tappade marknadsandelar är den kraftiga avmattningen i sektorn för informations- och kommunikationsteknik, IKT. Svensk teleproduktexport minskade 2001. Även bedöms teleproduktexporten minska. Trots det beräknas svensk varuexport öka något till följd av en högre importefterfrågan på svenska exportmarknader och de svenska exportföretagens goda konkurrenskraft. väntas teleproduktexporten åter bidra positivt till exporttillväxten. Importefterfrågan i svenska exportländer beräknas stiga ytterligare och trots en viss försvagning väntas de svenska exportföretagens konkurrenskraft vara fortsatt god. Sammantaget beräknas varuexporten öka och . beräknas världsmarknadstillväxten vara fortsatt hög, vilket väntas leda till en fortsatt god exporttillväxt. Varuexporten bedöms då öka . minskade den svenska efterfrågan på importerade varor kraftigt. I takt med att industrikonjunkturen försämrades och varuexporten föll minskade företagens behov av att importera insatsvaror. Hushållens konsumtion av varaktiga konsumtionsvaror minskade vilket också bidrog till den svaga importen. Såväl exporten som hushållens konsumtion väntas återhämta sig . Dessutom förutses priserna på importerade varor sjunka framgent i takt med att den svenska kronan förstärks. Varuimporten väntas i enlighet med denna utveckling öka relativt kraftigt för att därefter öka i något mer måttlig takt . Till följd av det mycket svaga blir emellertid årsgenomsnittet för varuimporten något lägre 2002 än året innan medan tillväxten 2003 väntas uppgå till . 2004 väntas tillväxten uppgå till . Tjänsteexporten ökade 2001 som tjänsteimporten endast ökade . Det förklaras bl.a. av att den svaga svenska kronan har påverkat turistinkomsterna positivt och turistutgifterna negativt. Därmed bidrog tjänstehandeln med hela 0,7 procenten- heter till BNP-tillväxten. och beräknas tjänstehandeln reducera BNP-tillväxten, vilket bl.a. beror på att kronan väntas stärkas. Sammantaget väntas utrikeshandeln bidra till en förstärkning av bytesbalansen . beräknas bytesbalansens överskott uppgå till respektive av BNP. Tabell 4.1 Export och import av varor och tjänster 1Varugruppering baserad på SNI. Källor: och . växte svensk export generellt sett snabbare än vad importen i svenska exportländer gjorde. Den gynnsamma utvecklingen berodde framför allt på att exporten av teleprodukter var mycket framgångsrik. Även 2000 var ett mycket starkt år för svensk export, då varuexporten ökade med . Exporten av teleprodukter var fortsatt mycket stark, som exporten av andra varor också utvecklades väl. Bland annat ökade exporten till kraftigt, vilket medförde att blev näst största exportmarknad efter . Också exporten till flera länder i , som till exempel , och , ökade kraftigt. Kraftigt minskad export 2001 kunde emellertid de första tecknen på en exportförsvagning skönjas. Exportorderingången sjönk kraftigt och teleproduktexporten minskade successivt, . Det var upptakten till det svagaste året för svensk export sedan mitten av 1970- talet. minskade exporten av varor med och exporten av bearbetade varor med Den främsta orsaken till exportminskningen var den internationella avmattningen i IKT-sektorn. Denna har haft en stor negativ effekt på svensk varuexport eftersom teleprodukter utgör en hög andel av svensk varuexport. Exkluderas teleproduktexporten ur gruppen bearbetade varor, ökade i stället exporten med . minskade exporten till många länder i , inte minst till flera länder i EU. Exporten till såväl viktigaste exportländer i EU, och , som till flera mindre exportländer, som och , minskade kraftigt. Däremot uppvisade exporten till flera länder utanför EU en mer positiv utveckling. Bland annat ökade exporten till och till flera . Den svaga exportutvecklingen innebar att svensk export förlorade marknadsandelar, eftersom världsmarknadstillväxten, dvs. importtillväxten på svenska exportmarknader, var 2001. Marknadsandelsförlusten kan framför allt hänföras till den svaga utvecklingen av teleproduktexporten. Sjunkande exportpriser 2002 och 2003 Exportpriserna, dvs. svenska exportföretags priser uttryckta i svenska kronor, steg i liten grad 2001. Mot bakgrund av den kraftiga kronförsvagningen kunde exportpriserna ha stigit betydligt snabbare utan förlust av konkurrenskraft. Den dämpade exportprisutvecklingen berodde till stor del på att exportpriserna på teleprodukter sjönk kraftigt . Den återhållsamma prisutvecklingen i kombination med en försvagning av kronan ledde till att svensk konkurrenskraft stärktes kraftigt . och beräknas exportpriserna sjunka. Det beror framför allt på att den väntade kronförstärkningen gör svenska exportvaror dyrare i utländsk valuta, vilket svenska exportörer antas kompensera genom att sänka sina priser. Exportpriserna beräknas likväl inte sjunka tillräckligt för att en försvagning av svensk konkurrenskraft ska undvikas. Tack vare de senaste årens konkurrenskraftsförstärkningar väntas emellertid den svenska exportindustrins konkurrenskraft vara fortsatt god under hela prognosperioden. 2001/02:100 BILAGA 1 Varuexporten ökar 2002 och 2003 Den svaga exportutvecklingen har varit tydlig i exportorderingången, som föll under stora delar av året. Exportorderingången enligt (KI:s) barometer talar inte för någon omedelbar återhämtning av exporten. Exportorderingången till tillverkningsindustrin, när hänsyn inte tagits till eventuell säsongsvariation, fortsatte att minska . Däremot var andelen företag som uppgav en minskning betydligt lägre än under delar av 2001. Diagram 4.1 Varuexport och exportorderingång Varuexport, vänster skala Exportorderingång, höger skala Källor: och . Under andra halvan av innevarande år bedöms den internationella efterfrågan återhämta sig något för att ta ytterligare fart . Sammantaget beräknas importefterfrågan i svenska exportländer öka med och 2003. Den ökade efterfrågan på import i svenska exportländer och svensk exportindustris fortsatt goda konkurrenskraft bedöms innebära att svensk export åter ökar . Varuexporten väntas växa , vilket innebär att svensk export även beräknas tappa marknadsandelar. Det beror till stor del på en fortsatt svag utveckling av teleproduktexporten, framför allt . Den prognoserat svaga utvecklingen av teleproduktexporten grundar sig både på utfallet , som var mycket svagt, och på exportorderingången till teleproduktindustrin enligt KI:s barometer, som fortfarande minskade kraftigt . väntas teleproduktexporten utvecklas starkare. Trots detta innebär prognosen att teleproduktexporten minskar som årsgenomsnitt. 2001/02:100 BILAGA 1 väntas importtillväxten i svenska exportländer bli betydligt högre än 2001 och 2002. Teleproduktexportens starka utveckling från och med slutet av 2002 innebär därtill att teleproduktexporten 2003 bidrar positivt till exportutvecklingen. I negativ riktning verkar däremot att svensk exports konkurrenskraft försvagas, på grund av kronförstärkningen, om än från ett gynnsamt utgångsläge. Totalt beräknas varuexporten öka . I prognosen antas således exporten av teleprodukter utvecklas mycket svagt , för att öka kraftigare och . Teleproduktexportens utveckling är dock mycket osäker och eftersom den utgjorde av svensk varuexport, är exportprognosen känslig för IKT-sektorns utveckling. Ytterligare fall i teleproduktexporten eller förseningar i introduktionen av den tredje generationens mobiltelefonsystem, skulle kunna minska varuexporttillväxten med någon procentenhet och . Skulle exporten av teleprodukter återhämta sig tidigare eller om introduktionen av den tredje generationens mobiltelefonsystem skulle påverka exporten kraftigare , kan i stället varuexporten öka något mer än prognoserat. Efter att ha ökat mycket starkt, med , , skedde ett snabbt omslag i den svenska varuimporten 2001. utvecklades utrikeshandeln med varor svagt och minskade importen jämfört med året innan. I likhet med varuexporten är även importen av varor till stor del beroende av utvecklingen inom teleproduktmarknaden. minskade importen av teleprodukter och dess andel av den totala varuimporten minskade därmed från till . Till följd av den svaga industrikonjunkturen minskade industriföretagens efterfrågan på importerade insatsvaror. Industrins varuimport hölls också tillbaka på grund av att investeringarna minskade och av att lagren drogs ned . Inte heller hushållen efterfrågade importerade varor i samma omfattning som under de närmast föregående åren. Hushållens konsumtion av varaktiga konsumtionsvaror minskade . Dessa består till stor del av bilar, vitvaror och elektronikprodukter vilka samtliga har ett högt importinnehåll. Totalt minskade varuimporten (om teleprodukterna exkluderas) 2001 jämfört med året innan. Vid en jämförelse mellan och uppgår minskningen till . En viktig faktor bakom varuimportens utveckling är hur mycket bearbetade varor som exporteras från då exporten har ett högt importinnehåll. Importen av teleprodukter följer mycket nära exporten av samma varugrupp och i likhet med teleproduktexporten väntas därmed även importen av teleprodukter utvecklas svagt . Eftersom importen av teleprodukter minskade med jämfört med året innan, bedöms årsgenomsnittet bli negativt även och därmed blir även den totala varuimporten fortsatt relativt svag. Varuexporten väntas tillta under loppet av 2002 i takt med att det internationella konjunkturläget och den svenska industrikonjunkturen förstärks. Däremot väntas industrins investeringar minska även till följd av det låga kapacitetsutnyttjandet. Eftersom importinnehållet i maskininvesteringarna är stort förutses detta dämpa importutvecklingen. pågår också en lageravveckling inom industrin vilket medför att lagerinvesteringarna inte väntas öka förrän mot slutet av innevarande år, och först då minskar deras negativa inverkan på importefterfrågan. Hushållen bedöms få en stark realinkomstutveckling framöver och när deras efterfrågan på varaktiga varor återigen stärks väntas en förhållandevis kraftig ökning av importen av varor . Bland de faktorer som verkat återhållande på importtillväxten märks även priserna på importerade varor som stigit kraftigt i till följd av att den svenska kronan har deprecierats. Det är troligt att den mycket snabba ökningen av importpriset på bearbetade varor har påverkat såväl hushållens som företagens importbeslut. Det kan vara så att företag och hushåll i vissa fall valt att antingen skjuta upp inköp av importerade varor i hopp om att en kronför- stärkning snart skall göra dessa inköp billigare eller valt att i stället rikta sin efterfrågan mot inhemska producenter. väntas importpriserna sjunka successivt i takt med att kronan apprecierar vilket bidrar till en ökning av importen bl.a. genom att uppskjutna importbeslut realiseras. Om hushåll och företag däremot har ändrat sina inköpsvanor genom att substituera varor som tidigare i huvudsak har importerats mot inhemskt producerade alternativ, dröjer det troligtvis längre innan importen återhämtar sig. Sammantaget bedöms varuimporten minska jämfört med . prognoseras en stark ökning av såväl varuexporten som hushållens konsumtion vilket också avspeglar sig i varuimporten som förutses öka . dämpas tillväxten något och varuimporten beräknas öka . Tjänsteexporten utvecklades mycket starkt som tjänsteimporten utvecklades relativt svagt . Sammantaget ökade tjänsteexporten 2001 och tjänsteimporten . Tjänstehandeln gav således ett bidrag på till BNP-tillväxten, vilket är betydligt mer än tidigare . Bland annat ökade utländska medborgares turistande i , som svenskars turistande i utlandet minskade kraftigt. Det beror troligen bland annat på att den svaga svenska kronan har stimulerat utländska medborgares semestrande i och dämpat svenska medborgares semestrande utomlands. beräknas tjänsteexporten öka och tjänsteimporten . Tjänsteexportens dämpning beror delvis på en svag utveckling och på den antagna kronförstärkningen. Tjänstehandeln bidrar därmed negativt till BNP-tillväxten 2002. förutses tjänsteexporten och tjänsteimporten åter öka kraftigare. Tjänstehandeln beräknas under dessa år reducera BNP-tillväxten med . gav bytesbalansen ett överskott på , vilket är i linje med överskottet 2001/02:100 BILAGA 1 Kapitalavkastningens underskott blev emellertid betydligt större. Det beror till stor del på att underskottet i räntenettot ökade, bland annat som en följd av den svaga svenska kronan. förstärktes tjänstebalansen kraftigt jämfört med . Både varuexporten och varuimporten utvecklades svagt 2001 och handelsbalansens netto förstärktes något jämfört med föregående år. Miljarder kronor, där ej annat anges Anm.: Bytesbalansen visas enligt definition. 1 Finansiellt sparande utgörs av bytesbalansen och kapitaltransfereringar. Källor: och . väntas bytesbalansens saldo uppgå till . Förstärkningen beror bland annat på att handelsbalansens överskott beräknas öka . Även räntenettot väntas ge ett mindre underskott än , bland annat på grund av kronförstärkningen som beräknas minska räntebetalningarna mätt i svenska kronor. beräknas bytesbalansen uppgå till . Bruttonationalinkomsten, BNI, erhålls genom att de primära inkomsterna läggs till BNP. De primära inkomsterna består av nettot av de inkomster som genererats av svenska medborgare i 2001/02:100 BILAGA 1 utlandet och de inkomster som genererats av utländska medborgare i . gav de primära inkomsterna ett något större underskott än de närmast föregående åren, vilket beror på en försvagning av kapitalavkastningens netto. På grund av detta var skillnaden mellan BNP och BNI relativt stor. Skillnaden mellan BNP och BNI väntas emellertid minska som en konsekvens av sjunkande räntebetalningar till utlandet. BNI ligger till grund för biståndsanslag och EU-avgift. Miljarder kronor, löpande priser 1 Kapitalavkastning, löner, subventioner och skatter netto gentemot utlandet. Källor: och . Näringslivets produktion ökade , vilket är betydligt lägre än den genomsnittliga tillväxttakten . Produktionsavmattningen i näringslivet förklaras delvis av att den internationella konjunkturnedgången slog hårt mot svensk industri, särskilt på grund av att den globala efterfrågan på teleprodukter föll avsevärt. Även det inhemska konjunkturläget var relativt svagt, vilket höll tillbaka produktionen inom både industri och tjänstesektorer. Tabell 5.1 Näringslivets produktion El-, gas-, värme- 1 Exklusive ofördelade banktjänster. Källor: och . Produktionen inom näringslivet väntas stiga långsamt under inledningen av innevarande år för att öka starkare och växa i god takt . En återhämtning av industrikonjunkturen beräknas ske när den internationella konjunkturen förstärks och efterfrågan på teleprodukter stiger. Produktionen inom tjänstesektorerna beräknas bli allt starkare framöver i takt med att hushållens efterfrågan på tjänster stiger och industrikonjunkturen förstärks. Vissa tecken på avmattning i byggkonjunkturen har kunnat skönjas . Statliga infrastruktursatsningar och ett ökat bostadsbyggande väntas dock medföra att byggproduktionen stiger . Trots återhämtningen under loppet av året bedöms produktionsökningen i näringslivet, mätt som årsgenomsnitt, endast bli marginellt högre än . Sammantaget prognoseras näringslivets produktion öka 2002 och 2003. Eftersom det förutses finnas lediga resurser i ekonomin 2003 fortsätter återhämtningen även under påföljande år. Näringslivets produktion bedöms växa med 2004. 2001/02:100 BILAGA 1 Produktiviteten i näringslivet ökade med , vilket huvudsakligen beror på en negativ utveckling av produktiviteten i tjänstesektorerna och en förhållandevis svag produktivitetstillväxt i industrin. Under innevarande år förutses produktionen inom näringslivet öka något starkare som sysselsättningen väntas sjunka. Därmed blir produktivitetstillväxten i näringslivet högre . En hög produktivitetstillväxt förutses även 2003 då produktionsökningen väntas bli stark. Produktiviteten i näringslivet bedöms öka med både 2002 och 2003. Produktion och produktivitet tar fart Den svaga industrikonjunkturen i var till stor del en följd av den internationella konjunkturnedgången. minskade industriproduktionen jämfört med året innan. Både insatsvaruindustrin och investeringsvaruindustrin drog ner sin produktion . Massa- och pappersindustrin samt maskinindustrin är branscher som drabbades hårt av konjunkturavmattningen. Efterfrågan på varor från informations- och kommunikationstekniksektorn, IKT-sektorn, var särskilt svag. Det drabbade hårt eftersom utvecklingen i denna sektor är mycket betydelsefull för svensk export. ökade produktionen inom teleproduktindustrin med i genomsnitt . sjönk produktionen i denna sektor med . En annan förklaring till att industriproduktionen föll var att det inhemska konjunkturläget mattades av, vilket bidrog till att dämpa efterfrågan på varor. Produktionen hölls bland annat tillbaka av en lagerjustering efter en tidigare ofrivillig lageruppbyggnad. Det innebär att förädling och försäljning skedde av varor i lager i större utsträckning än av nyproducerade varor. I (KI:s) barometer syntes under hela ett stort missnöje med lagerstockens storlek. Industrikonjunkturen förefaller redan nu ha stabiliserats. Konfidensindikatorn i barometern från KI har vänt uppåt, om än från en låg nivå. 2001/02:100 BILAGA 1 Produktionsvolymen har upphört att minska och förväntningarna tyder på en ökning av produktionen. Även inköpschefsindex1 indikerar en uppgång för industrikonjunkturen framöver, där indextalen för produktion och produktionsplaner är mycket positiva. Återhämtningen av den internationella konjunkturen väntas ta fart , vilket bedöms öka efterfrågan på svenska varor. Även den svaga efterfrågan på varor från IKT-sektorn förutses bli starkare till följd av förstärkningen av den internationella konjunkturen och utbyggnaden av tredje generationens mobiltelefonnät. Utvecklingen inom IKT-sek- torn är emellertid mycket svårbedömd. Under slutet av innevarande år väntas även den inhemska efterfrågan stärkas och fortsätta växa i god takt , vilket bidrar till ökningen av industriproduktionen. Produktionsökningen förutses emellertid hållas tillbaka något under inledningen av innevarande år till följd av att företagen bedöms ha ett fortsatt behov av att minska lagren. Sammantaget väntas industriproduktionen öka och . Tabell 5.2 Nyckeltal för industrin Enhetsarbetskostnad (ULC) ULC i 11 OECD-länder1 ULC i 11 OECD-länder1, SEK Relativ ULC, SEK 111 avser , , , , , , , , , och . 2Avser bruttoöverskottet som andel av förädlingsvärdet till faktorpris. Källor: , och . Produktivitetstillväxten inom industrin var 2001, vilket är en betydligt svagare tillväxttakt än . Den starka produktivitetstillväxten förklaras till stor del av att produktiviteten i teleproduktindustrin ökade mycket. 1 Inköpschefsindex publiceras av FöreningsSparbanken och Organisationen för Inköp och Logistik (I&L). året minskade produktiviteten i teleproduktindustrin och bidrog därmed inte till att höja produktivitetstillväxten i industrin som helhet. drog industriföretagen ner sin produktion till följd av det svaga efterfrågeläget och minskade personalstyrkan kraftigt. Mot bakgrund av att produktionen successivt ökar som fortsatta minskningar av personalstyrkan väntas, beräknas en hög produktivitetstillväxt i industrin . bedöms kapacitetsutnyttjandet inom industrin varit lågt. Under loppet av innevarande år beräknas kapacitetsutnyttjandet att öka, vilket också bidrar till en uppgång i industrins produktivitetstillväxt. Även bedöms produktivitetstillväxten bli hög till följd av en fortsatt stark produktiontillväxt och en endast svag sysselsättningsökning. Sammantaget beräknas produktiviteten inom industrin öka och . God konkurrenskraft för svensk exportindustri sjönk enhetsarbetskostnaden i till följd av den starka produktivitetstillväxten och förhållandevis måttliga ökningar av arbetskraftskostnaden. Den låga produktivitetsökningen inom industrin föregående år medförde emellertid att enhetsarbetskostnaden steg. Både och bedöms produktivitetstillväxten bli starkare än ökningen av kostnaderna för arbetskraften och därmed sjunker enhetsarbetskostnaden igen. Diagram 5.1 Industrins enhetsarbetskostnad per producerad enhet i relativt 11 Källor: och . Enhetsarbetskostnaden i har utvecklats i ungefär samma takt som i våra konkurrentländer, mätt i nationell valuta. Förhållandevis låga löneökningar och en god produktivitetstillväxt har inneburit måttliga kostnadsökningar såväl i som i våra viktigaste konkurrentländer. Enhetsarbetskostnaden i nationell valuta bedöms även framöver utvecklas ungefär i samma takt i som i våra konkurrentländer. Den svenska kronan har försvagats betydligt , vilket inneburit att den relativa enhetsarbetskostnaden, mätt i gemensam valuta, har fallit kraftigt. Därmed har svensk exportindustris konkurrenskraft förbättrats. Trots en förutsedd kronförstärkning och en försämrad relativ enhetsarbetskostnad, mätt i gemensam valuta, väntas ändå svensk industris konkurrensläge vara gott . Lönsamheten i svensk industri medförde den kraftiga deprecieringen av kronan att det blev dyrare för företagen att importera insatsvaror. Dessutom steg enhetsarbetskostnaden relativt mycket då produktivitetstillväxten var låg. Trots ökade insatsvarukostnader och stigande enhetsarbetskostnad förefaller inte företagen ha kompenserat kostnadsökningen fullt ut genom kraftigt höjda priser. Hemmamarknadspriserna och exportpriserna steg inte lika mycket som importpriserna , enligt uppgift från . Företagens vinstmarginaler sjönk därmed kraftigt föregående år. Diagram 5.2 Industrins bruttoöverskottsandel Anm.: Avser bruttoöverskottet som andel av förädlingsvärdet till faktorpris. Källor: och . 2001/02:100 BILAGA 1 Framöver antas en förstärkning av kronan leda till att importpriserna sjunker, vilket gör det billigare för företagen att importera insatsvaror. Den höga produktivitetstillväxten bedöms och leda till att enhetsarbetskostnaden sjunker. Det förbättrade konjunkturläget och medför dessutom att företagen i större utsträckning än tidigare kan höja priserna på hemmamarknaden.