prop · GP03101 · 2002-04-12 00:00:00 — bedriver en aktiv förvaltning av sina tillgångar. För nämndens tillgångar gäller därmed andra regler än för övriga garantimyndigheter. Tabell 6.3 Kontobehållning (inklusive depositioner) och regressfordringar Det finns fortfarande några garantiåtaganden som vid infrianden får belasta anslag. Det gäller åtagandena i form av garantikapital samt kapital- täckningsgarantierna till och . Förutom kontobehållningarna i Riksgälds- kontoret och i banksystemet på totalt har staten även tillgångar i form av regressfordringar från tidigare infriade garan- tier. Större delen av dessa fordringar på får betraktas som osäkra men det återstående nettovärdet för åtminstone exportgarantierna är betydande. Statens garantiportfölj består av flera olika slags åtaganden. Sammantaget kan den inte karak- täriseras som balanserad eller diversifierad. Den största gruppen av garantier är insätt- ningsgarantin (ca ). Risken för infrianden i denna grupp av garantier varierar med konjunkturen, men även med den kommersiella utvecklingen. bedöms det mest troliga krisscenariot vara att en mindre bank eller ett värdepappersinstitut går i konkurs. Den totala skadeutbetalning som då beräknas ske bedöms av IGN kunna täckas av acku- mulerade garantiavgifter. Riskerna för infrianden av exportgarantier, u- kreditgarantier och vissa kreditgarantier (tillsam- mans ca ) varierar över olika länderkategorier (statsrisk eller politisk och ekonomisk utveckling i ett land) och kom- mersiella förutsättningar i de olika affärerna (kommersiella risker). har engage- mang med renodlad kommersiell risk fått en allt större betydelse. Det finns stora riskkoncentra- tioner inom telekomsektorn och i länder som , och . EKN, som beräknar riskerna i dessa engage- mang, har en metod där ackumulerade garanti- avgifter, fordringar och myndighetens kapital jämförs med reserveringar för normalrisk och koncentrationsrisk. Med 95 procents sanno- likhet bedömer EKN att framtida skador inom gruppen av exportgarantier täcks av acku- mulerade garantiavgifter, fordringar och myn- dighetskapital. Åtagandena i form av garantikapital () bedöms vara behäftade med relativt sett låg risk. Risken för infrianden av kapitaltäcknings- garantierna till och obegränsade och belopp är beroende av lönsamhetsutsikterna i anläggningarna. Flertalet av de företag inom infrastruktur, finansiering och bostäder (ca ), vars åtaganden garanteras av staten, har en verksamhet som gör att deras lönsamhet är mycket beroende av ränteläget och den allmänna konjunkturen. Garantierna för flygförsäkringar redovisas beloppsmässigt utifrån ett skadetillfälle (sum- merat för gruppen ) även om åtagandena i praktiken täcker att flera skador kan inträffa. Risken för att en inträffad skada och/eller sammanhängande skador skall bli stora är därmed hög, sannolikheten för att en skada skall inträffa är däremot låg. Nuvarande garanti- åtagandena inom denna kategori gäller fram till och med . Pensionsgarantierna, slutligen, på är av varierande risk. Gruppen är relativt sett stor, men inom gruppen finns många olika åtaganden i statliga bolag. Statens portfölj av garantier innehåller gene- rellt sett obalanser, eftersom åtagandena till- kommer på politiska grunder och inte i diversifieringssyfte. Portföljen är på så sätt sårbar för klumpvisa förluster genom stora enhands- engagemang eller grupper av engagemang. Därtill kommer att åtagandena, eller grupperna av åtaganden, i stora delar utsätts för samma riskfaktorer (t.ex. ränteutvecklingen). För den aktuella portföljen av garantier kan urskiljas att förutom enskilt stora åtaganden och stora grupper av åtaganden vars infrianden skulle medföra en stor skada, finns även flera områden där skadefrekvensen kan tänkas bero på samma makroekonomiska variabler. Ett exempel på detta är områdena infrastruktur, finansiering och bostäder, vilka är både ränte- och konjunk- turkänsliga. Det innebär att det finns en sanno- likhet för att de avgiftsintäkter som har acku- mulerats inom områdena skulle kunna slukas upp av ett enda stort infriande eller ett fåtal stora infrianden. Åtagandena redovisas antingen som avsätt- ningar eller fonder i statens balansräkning. Av- sättningarna är försäkringstekniskt beräknade, medan fonderna är uppbyggda av verksamhetens resultat. För de åtaganden där avsättningar inte gjorts redovisas åtagandena som ansvarsför- bindelser inom linjen. är det inte möjligt att göra någon beskrivning av portföljens riskprofil. En sådan beskrivning skulle kräva att de stora enhands- engagemangen och samvariationerna härleds och analyseras. fick i upp- drag att utreda förutsättningarna för en effek- tivare hantering av statens risktaganden genom garantier. I det uppdraget har fokus lagts just på portföljperspektivet med beaktande av garanti- myndigheternas självständiga verksamhets- ansvar. Uppdraget skall redovisas . 7 Avgifter till och bidrag från EU blev medlem av den Europeiska Unionen (EU). Efter Maastricht- fördragets antagande brukar samarbetet inom EU delas in i tre s.k. pelare. Den första pelaren omfattar den Europeiska gemenskapen. Den andra pelaren utgörs av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och den tredje av det inrikespolitiska samarbetet. EU:s budget finansierar i första hand åtgärder inom den första pelaren av samarbetet samt administrationen av de övriga två pelarna. Budgeten är formellt de Europeiska gemenskapernas (EG) budget, men brukar normalt benämnas EU-budgeten. 7.1Avgiften till EU:s budget EU:s budget finansieras huvudsakligen med s.k. egna medel, vilka utgörs av avgifter från med- lemsländerna. Övriga inkomster som bidrar till finansieringen är eventuella överskott från före- gående år, diverse gemenskapsskatter, räntor, EES-ländernas bidrag m.m. Den årliga budgeten är resultatet dels av de ramar som sätts av be- slutet om egna medel och det finansiella per- spektivet, dels av den årliga budgetberedningen inom rådet och . Det finansiella perspektivet är en budgetplan som anger högsta tillåtna utgifter totalt och per utgiftskategori för vart och ett av de år planen omfattar. Innevarande finansiella perspektiv löper . Fram delades den avgift erlägger in i fyra poster: tullavgifter, särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter, mervärdesskattebaserad avgift samt en avgift baserad på bruttonationalinkomsten (BNI). redovisas en femte post, den s.k. Storbritannienavgiften. Handelstullar tas ut enligt den gemensamma tulltaxan vid handel med länder utanför EU. Dessa inkomster tillfaller gemenskapsbudgeten. I och med det nya beslutet om egna medel som trädde i kraft , höjs den procentandel som medlemsstaterna får behålla för att täcka sina uppbördskostnader, från till . Detta gäller tullavgifter som fastställts efter . Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter Det tas också ut särskilda tullar och avgifter inom ramen för den gemensamma jordbruks- politiken samt den gemensamma sockermark- naden. Dessa inkomster tillfaller också gemen- skapsbudgeten, med avdrag för finansiering av administrativa kostnader, enligt samma procent- satser som för övriga tullavgifter. Denna del av avgiften beräknas som en procentuell andel av den s.k. mervärdes- skattebasen. Den nationella skattebasen korri- geras så att en enhetlig skattebas erhålls för alla medlemsländer. Avgiften baseras på en prognos på landets mervärdesskattebas för aktuellt budgetår. I efterhand revideras avgiften med hänsyn till utfallet för denna bas. görs dessutom en justering av innevarande års avgift enligt en uppdaterad prognos för avgiftsbasen. Med mervärdesskattebas avses värdet på den samlade konsumtionen av varor och tjänster i ett land. Avgift som baseras på BNI Denna del av avgiften beräknas som en pro- centuell andel av medlemslandets brutto- nationalinkomst (BNI) beräknad till marknads- priser. BNI uttrycker värdet av de samlade inkomsterna i ett land. Uttaget beräknas som en procentuell andel av gemenskapens samlade BNI, mot bakgrund av återstående finansierings- behov, sedan övriga avgifter beräknats. BNI- avgiften korrigeras i efterhand då den prognos- tiserade avgiftsbasen ersätts med utfall. görs dessutom en justering av innevarande års avgift enligt en uppdaterad prog- nos för avgiftsbasen. beviljas en nedsättning av sin avgift (budgetreduktion) som finansieras gemensamt av övriga medlemsländer. Beslutet om reduktionen togs 1984 med hänsyn till det brittiska nettobidraget, vilket var en central politisk fråga som ofta gav upphov till blockeringar i beslutsprocessen. Reduktionen redovisades i första hand under den mervärdesskattebaserade avgiften. redovisas den som en separat avgiftspost. kommer finansieringsansvar, enligt det nya beslutet om egna medel, att reduceras till av nuvarande andel. Infasning av den svenska avgiften Enligt den s.k. infasningsöverenskommelsen i anslutningsfördraget fick av medlemskapet en minskning av avgiften genom att ett viss nominellt belopp återbetalades. Återbetalningen minskade succes- sivt och upphörde helt . De medel erhåller som återflöde från EU-budgeten kommer huvudsakligen från och strukturfonderna. Medel från forsknings- och utvecklingsprogram erhålls också. Av det totala återflödet går den största delen via statsbudgeten medan vissa medel går direkt till olika myndigheters verksamhet eller till andra organisationer än staten. Nedan redogörs kortfattat för de olika fonderna, vilka inte är fonder i egentlig mening, utan utgör en del av EU-budgeten. Huvuddelen av bidragen är jordbruksstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Exempel är areal- och djurbidrag, trädeser- sättning och exportbidrag. Dessa bidrag finansieras av jordbruksfondens s.k. garanti- sektion (EUGFJ-garanti). En del av jordbruks- fonden finansierar också insatser under struktur- fonderna (EUGFJ-utveckling). Olika former av strukturstöd erhålls, t.ex. regional- och arbetsmarknadsstöd. Struktur- fonderna är ett samlingsbegrepp för fyra fonder; (), Europeiska Regionala Utvecklingsfonden (ERUF), Fonden för Fiskets Utveckling (FFU) och , Utvecklingssektionen (EUGFJ- utveckling). På den svenska statsbudgeten bruttoredovisas det återflöde som administreras av svenska myndigheter, dvs. betalningar från EU- kommissionen redovisas mot inkomsttitel, medan de utbetalningar som myndigheterna gör på kommissionens vägnar redovisas mot anslag på statsbudgetens utgiftssida. Dessa anslag är spridda under flera olika utgiftsområden. Betalningar från redovisas samlat under inkomsttypen 6000 Bidrag m.m. från EU, på separata inkomsttitlar. EU-avgiften redovisas under utgiftsområde 27, anslaget 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen, anslags- posterna 1-5. mellanhavanden med EU skiljer sig mellan jordbruksfondens garantisektion och strukturfonderna. Garantisektionen regleras den tredje vardagen i efter utbetalningsmånaden i . För struktur- fonderna förskotteras medlemsländerna en viss del av bidragen och därefter överförs medel löpande under programperioden1 på basis av upparbetade kostnader. Slutlig reglering sker vid programperiodens slut. I följande tabell sammanfattas det kassa- mässiga flödet mellan EU och den svenska statsbudgeten . I den konsoliderade resultaträkningen för staten 1 En programperiod omfattar . Innevarande programperiod löper . redovisas avgiften till EU under Transferer- ingar. Återflöde från EU redovisas under Intäkter av bidrag. Tabell 7.1 Avgiften till och återflöde från EU 1 Avräknat mot anslag 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen 2 Redovisat mot inkomsttitel grupp 6 Bidrag från EU m.m. 3 Utfallet skiljer sig från utfallet i resultaträkningen (tabell 3.2, not 3) p.g.a. olika redovisningsprinciper avgift och nettoflöde till EU ökade . Ökningen beror på att en del av EU-avgift ingår i utfallet . Anslagsavräkningen tidigarelades efter beslut av regeringen 2001, varav avser den BNI-baserade avgiften, avser den mervärdesskattebaserade avgiften och avser avgiften för Stor- budgetreduktion. De moms- respektive BNI-baserade avgifterna har, trots tidigareläggningen, minskat Detta beror främst på att avgifterna sänktes i EU: s tilläggsbudget då ett överskott överfördes som inkomst till EU-budget. avgift avseende budgetreduktion har däremot ökat kraftigt, vilket till största delen beror på retroaktiva tekniska korrigeringar för åren 19972000. Uppgifterna i tabellen ger ingen helhetsbild av alla effekter av EU-medlemskapet för stats- budgeten. Förutom till de anslag som helt eller delvis finansieras av EU-bidrag, måste hänsyn tas till att det förekommer utgifter föranledda av den medfinansiering som staten står för. Medfinansieringen är en förutsättning för att medel från bl.a. strukturfonderna skall kunna utbetalas. Kostnaderna för medfinansieringen avräknas mot anslag under ett antal utgifts- områden. Vidare erhålls vissa medel från EU, exempelvis forskningsstöd, som inte redovisas på statsbudgeten. Utgifter kopplade till medlem- skapet förekommer naturligtvis även under myndigheters förvaltningsanslag. Eftersom sam- arbetet inom EU är integrerat i den nationella verksamheten och utgifter för europeiskt samarbete förekom är dessa dock mycket svåra att särskilja. Dessutom förekommer naturligtvis indirekta effekter, för såväl inkomster som utgifter, som inte går att beräkna. 7.3Anslag finansierade med EG- medel Det finns olika typer av anslag som helt eller delvis finansieras av EU. Anslag finansierade av EG-bidrag, som huvudsakligen utbetalas inom ramen för och jordbruks- fonden, uppgår till (2001). Medel för att finansiera stöd från och strukturfonder redovisas mot inkomsttitel när medlen inflyter från EU och uppgår till (2001). Beroende på olika periodiseringseffekter skiljer sig utfallet på anslagen (13,) från vad som redovisats som bidrag från EU (8,) med . Bl.a. har utbetalats och avräknats anslaget Arealersättning och djurbidrag m.m. . Motsvarande bidrag från inbetalades och redovisades mot inkomsttiteln för arealbidrag först . Det finns andra anslag som inte är kopplade till ovan nämnda fonder, utan avser annat stöd, exempelvis bidrag från LIFE. Dessa anslag är kopplade till en inkomsttitel, där medlen redovisas när de flutit in från EU. I nedanstående tabell redogörs huvudsakligen för de anslag som är knutna till och strukturfonder. Tabellen utgör inte en heltäckande bild av anslag kopplade till medlemskap i . Tabell 7.2 Anslag finansierade med EG-medel 2001 Europeiska socialfonden (ESF) m.m. för Europeiska socialfonden (ESF) m.m. för Åtgärder för att bevara den biologiska Från EG-budgeten finansierade stöd till Från EG-budgeten finansierade medel Arealersättning och djurbidrag m.m. Intervention och exportbidrag för strukturstöd till fisket m.m. Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur UO13 Arbetsmarknad och arbetsliv Anslaget 22:6 Europeiska socialfonden (ESF) m.m. för , anslagspost 1 och 3, avser beslutade projekt och tekniskt stöd inom målen 2, 3, 4, 5b och 6 samt gemen- skapsinitiativen och vissa pilotprojekt. Inbetal- ningar från ESF skall redovisas mot inkomsttitel Bidrag från med under- titlarna 6411/01-06. Anslaget 22:7 Europeiska socialfonden (ESF) m.m. för , anslagsposterna 1- 3, avser beslutade projekt och tekniskt stöd inom målen 1, 2 och 3 samt gemenskaps- Inbetalningar från ESF skall redovisas mot inkomsttitel Bidrag från med undertitlarna 6412/01-06. UO19 Regional utjämning och utveckling Anslaget 33:7 Europeiska regionala utveck- lingsfonden (ERUF) , an- slagsposterna 1-6, avser beslutade projekt inom målområdena 2, 5b, och 6 samt inom gemen- skapsinitiativen Interreg IIA, Leader II, SME, Konver, Pesca och . Inbetalningar från ERUF skall redovisas mot inkomsttitel Bidrag från 1995-1999 med undertitlarna 6311/01-05. Anslaget 33:8 Europeiska regionala utveck- lingsfonden (ERUF) , anslagsposterna 1-6, avser beslutade projekt inom målområdena 1 och 2 samt gemenskaps- initiativ för Interreg IIIA Kvarken/Mittskandia och Norge-Sverige-programmet samt gemen- skapsinitiativet . Inbetalningar från ERUF skall redovisas mot inkomsttitel Bidrag från 2000-2006 med undertitlarna 6312/01-06. UO20 Allmän miljö och naturvård Anslaget 34:3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden, anslagspost 3, avser bidrag från LIFE till markförvärv och skötsel. Anslaget disponeras för finansiering av kostnader för markförvärv och skötsel som ingår i sådana naturvårdsprojekt som beviljats bidrag. Från EU inbetalda medel redovisas mot inkomsttitel Övriga bidrag från EU. Från anslaget 36:5 Från EG-budgeten finansierade stöd till transeuropeiska nätverk, anslagsposterna 1-4, utbetalas stöd motsvarande EG:s finansiering av svenska projekt inom området transeuropeiska nätverk. Respektive myndighet får disponera högst det belopp som av respektive myndighet redovisats mot inkomsttitel Bidrag till transeuropeiska nätverk. UO23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Från anslaget 41:4 Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning utbetalas stöd motsvarande EG:s finansiering av projekt för skogsskadeövervakning. Skogs- styrelsen får disponera högst det belopp som redovisas mot inkomsttitel Övriga bidrag från EU, undertitel 1 Medel för skogsskade- övervakning. Anslaget 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m., anslagsposterna 1-3, avser EG-medel för arealersättning, djurbidrag och kompletterande kompensationsstöd. EG-medlen skall redovisas mot inkomsttitlarna 6111 Arealersättning, 6115 Djurbidrag och 6119 Övriga bidrag från . Anslaget 43:6 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter, anslagsposterna 1-4. Från anslaget utbetalas stöd motsvarande EG:s finansiering av offentlig lagring, övrig inter- vention, exportbidrag och stöd till biodling m.m. EG-medlen skall redovisas mot inkomsttitlarna 6116 Offentlig lagring, 6113 Övrig intervention, 6114 Exportbidrag samt 6119 Övriga bidrag från . Anslaget 43:10 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. används enligt rådets förordningar för strukturfonderna och enligt de riktlinjer för strukturfondsarbetet som EG- kommissionen fastställt för programperioderna 1995-1999 och 2000-2006. Medlen får användas enligt strukturplanen för mål 5a utanför respektive innanför mål 6-regioner samt enligt Pesca-programmet. Vidare får medlen användas enligt strukturplanen för fiskerinäringen utanför mål 1 respektive innanför mål 1-regionerna. skall redovisa betalningar från EG- budgeten mot inkomsttiteln 6211 Bidrag från perioden 19951999 och mot inkomsttitel Bidrag från perioden 20002006. Anslaget 43:15 Jordbruks- och livsmedels- statistik finansierade från EG-budgeten avser EG:s medfinansiering av statistik inom jordbruks- och livsmedelsområdet. EG-medlen skall redovisas mot inkomsttitel Övriga bidrag från EG. Från anslaget 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, anslagsposterna 1-5 utbetalas stöd motsvarande EG:s finansiering av miljö- ersättningar inklusive informations- rådgivnings- och utbildningsinsatser, stöd för skogliga åtgärder, strukturstöd och kompensationsbidrag samt mål 6- och mål 5b-programmen. Dessutom utbetalas från anslaget gemenskapsinitiativen Leader II och Interreg II från den tidigare samt miljö- och landsbygdsprogrammet, mål 1-, och LEADER+ från programperioden 20002006. EG-medlen skall redovisas mot inkomst- titlarna 6112 Kompletterande åtgärder perioden 19951999, 6117 Miljö- struktur- och regionala åtgärder perioden 20002006, 6121 EG- finansierade struktur- och regionalstöd till jord- brukssektorn m.m. med undertitlarna 6121/01-03 samt 6122 EG-finansierade struktur- och regionalstöd till jordbrukssektorn m.m. med undertitlarna 6122/01-05. Sammanställning av den statliga sektorn 8 Sammanställning av den statliga sektorn De konsoliderade resultat- och balansräkningar- na samt finansieringsanalysen i kapitel 3 om- fattar i huvudsak de statliga myndigheterna inklusive affärsverken. Genom ägarintressen i bolag och genom att , och faller utanför den avgränsning som görs för statens konsolide- rade balans- och resultaträkningar är den statliga sektorn i realiteten större. De olika avgräns- ningsbegrepp som används för redovisningar av statens ekonomi beskrivs närmare i kapitel 5. Sammanställningen i detta kapitel görs i syfte att ge en samlad och översiktlig bild över samt- liga verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över, främst i statliga bolag. Väsentligt inflytande har definierats som att staten har en ägarandel på . Definitionen överensstämmer med näringslivets definition av intresseföretag. Med denna definition bortfaller stiftelser, som är självägande. Den statliga sek- torn inkluderar därmed förutom myndigheterna även statliga bolag och finansinstitut, Riks- banken, och fonderna. Sammanställningen, som bygger på de ingående organisationernas officiella årsredo- visningar, ger en uppfattning om den totala statliga bokförda förmögenheten. 8.1Den statliga sektorns förmögenhet Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital framgår av tabell 8.1. När det gäller de tillgångar och skulder som bara indirekt ägs av staten har statens andel medräknats med hänsyn tagen till ägarandelen om den uppgår till Redovisningen av myndig- heternas tillgångar avseende ägarandelar i företag som är utgörs endast av värdet enligt myndigheternas bokslut. används kalenderårsuppgifter avseende statliga bolag, banker och finansinstitut där statens ägarandel uppgår till . Som en följd av övergången till kalenderår om- fattar förändringen av statens tillgångar, skulder och nettoförmögenhet (motsvarar eget kapital) förutom även det som hänt . I avsnittet statliga bolag m.fl. i tabell 8.1 redovisas uppgifter per (1997-2000). Någon fullständig eliminering av mellan- havanden såsom fordringar och skulder samt intäkter och kostnader har inte kunnat göras eftersom underlag för detta oftast saknas och de olika organisationernas redovisningsprinciper skiljer sig åt. Dessutom lyder de under olika regelverk. De elimineringar som gjorts för att undvika dubbelräkning framgår av tabellerna 8.2 och 8.3. Ålderspensionsreformen har medfört be- tydande förändringar i betalningsflödena mellan statsbudgeten, AP-fonderna och premiepen- sionssystemet. skall AP- fonderna enbart finansiera inkomstrelaterad ålderspension inom det reformerade systemets s.k. fördelningsdel. Finansierings- och betal- ningsansvaret för förtids- och efterlevande- pension flyttades därför från AP-fonderna till statsbudgeten. För att delvis motverka den ökade belastningen på statsbudgeten överförs medel successivt under från AP- fonderna till statsbudgeten i enlighet med beslut angående propositionen 1999/2000:46, bet. 1999/2000:FiU19). överförda belopp uppgår till . Vid en kontrollstation 2004 skall det slutliga överföringsbeloppet fastställas. Vid utgången av 2001 var den statliga sektorns samlade tillgångar efter elimineringar av inomstatliga mellanhavanden. Sammantaget har tillgångarna ökat med . De samlade skulderna uppgick till 2001, vilket är en ökning med . Tillgångarnas och skuldernas fördelning inom den statliga sektorn har bl.a. påverkats av den ovan nämnda omfördelningen av medel från AP-fonderna till statsbudgeten. Överföringen av obligationer till ett marknadsvärde på har medfört att statsskulden har minskats, vilket påverkar den samlade skulden för de statliga myndigheterna. Omfördelningen innebär att AP-fondernas tillgångar och nettoförmögenhet har minskat i jämförelse med 2000. Statens ägande avseende andelar i de statliga bolagens tillgångar har ökat med och uppgick vid utgången av 2001 till . Motsvarande skulder har ökat med till sammanlagt . De största förändringarna är hänförliga till vars tillgångar och skulder ökat på grund av olika företagsförvärv. Sammantaget uppgick den statliga sektorns samlade nettoförmögenhet, dvs. skillnaden mellan tillgångar och skulder (motsvarande eget kapital), efter elimineringar till . Ökningen på jämfört med beror främst på ovan be- skrivna förändringar samt att myndigheternas nettoförmögenhet har ökat på grund av årets överskott i statens resultaträkning på nära .