prop · GP03189 · 2002-06-10 00:00:00 — Myndigheten bör dessutom se över vilka åtgärder som bör vidtas för att stödja de djurförsöksetiska nämnderna i deras arbete. En sådan åtgärd kan exempelvis vara att bistå nämnderna med information om alternativa metoder till djurförsök och att sammanställa uppgifter om sådana metoder. bör vidare ansvara för den utbildning och kompetensutveckling som behövs i de etiska nämnderna. Som redovisas närmare i det följande bör myndigheten även i övrigt ha ansvar för utbildning och information om försöksdjursfrågor. När det gäller försöksdjursfrågor är djurskyddet nära kopplat till framsteg inom försöksdjursvetenskapen och framtagande av alternativa metoder. Det är därför regeringens bedömning att den nya myndigheten bör ha ett samarbete med olika kompetenscentra nationellt och internationellt, t.ex. i , Vetenskaps- rådet, , och det europeiska utvärderingscentret för alternativa metoder, ECVAM (Prop. 2001/02:189 ). Beträffande frågor i övrigt som rör försöksdjursanvändningen avser regeringen att invänta de överväganden och förslag som kommer att presenteras av den särskilda utredare som gör en översyn av förut- sättningarna för den djurförsöksetiska prövningen (dir. 1999:103). I detta sammanhang kommer regeringen även att ta ställning till förslaget om att en ledamot i en djurförsöksetisk nämnd skall kunna begära att ärendet avgörs av djurskyddsmyndighetens styrelse. Regeringens bedömning: Myndigheten bör ha ansvar för att utfärda föreskrifter när det gäller djur som inte i första hand används för livsmedelsproduktion, men som omfattas av djurskyddslagens bestämmelser. I ansvaret ingår även att anordna utbildningar och konferenser samt att sprida information om skydd för dessa djurslag. Myndigheten bör också ansvara för att ett djurskyddsregister upprättas och ha huvudmannaskapet för det centrala hundregistret. Utredningens förslag: Utredningen föreslår bl.a. att de uppgifter som ligger på och distrikts- veterinäravdelning förs över till en ny myndighet, . Utredningen påpekar att det är angeläget att regeringen tar ställning till förslag om inrättande av ett djurskyddsregister. Remissinstanserna: Många instanser anser att det är en stor brist att ett alternativ med bibehållande av djurskyddsfrågorna inom Jordbruks- verket inte har redovisats i utredningen. Flera instanser anser att en djurskyddsmyndighet bör inrättas, men att det inte finns behov av en så omfattande organisationsförändring som den som föreslås i utredningen. Flera instanser tillstyrker utredningens förslag, men en del anser att en djurskyddsombudsman dessutom bör inrättas. , , m.fl. instanser tillstyrker förslaget, men påtalar att distrikts- veterinärerna inte bör ingå i den nya myndigheten eftersom de kan hamna i en tveksam arbetssituation med både myndighetsutövning och klinisk verksamhet. ser klara fördelar med förslaget medan och är tveksamma till det. ser både för- och nackdelar med förslaget. , och Natur- vårdverket har inget att erinra mot förslaget. Ett stort antal instanser bl.a. Statskontoret, , flertalet länsstyrelser, och majoriteten av de kommuner som uttalat sig avstyrker utredningens förslag. anger att det på grund av de brister som utredningen har inte kan ta ställning till förslaget. Beträffande förslag om inrättande av ett djurskydds- register är majoriteten av remissinstanserna positiva till förslaget eller har ingen erinran mot det. Flera instanser anser att även hobbyhästar bör omfattas av registret. Skälen för regeringens bedömning: har det övergripande djurskyddsansvaret för alla djur som omfattas av djurskyddslagens bestämmelser. har beslutat om en ändring av bl.a. 4 § djurskyddslagen, vilken ändring kommer att träda i kraft (prop. 2001/02:93, bet. 2001/02:MJU20 och rskr. 2001/02:257). Enligt bestämmelsen, i dess nu gällande lydelse, skall vissa typer av djur hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Regeringen, eller efter regeringens bemyndigande, Jordbruks- verket får meddela ytterligare föreskrifter om hur dessa djur skall hållas och skötas. Den ändring som träder i kraft innebär att bestämmelsen vidgas till att omfatta alla djur och inte som endast sådana djur som föds upp eller hålls för produktion av livsmedel, ull, skinn eller pälsar eller för att användas som försöksdjur eller i tävling. Ändringen innebär en möjlighet att mer i detalj föreskriva hur andra djurslag skall hållas och skötas vilket torde innebära att de icke- livsmedelsproducerande djuren kommer att utgöra ett expanderande område inom djurskyddsarbetet. Mot bl.a. denna bakgrund anser regeringen att det kan vara lämpligt att föra över ansvaret för dessa djurslag till den nya djurskyddsmyndigheten för att på det sättet markera deras ökande betydelse i samhället. Detta innebär att det ansvar som har när det gäller hållande och skötande av sällskapsdjur, pälsdjur, försöksdjur, djur i djurparker, cirkus och liknande samt hästar kommer att föras över till den nya djurskyddsmyndigheten. Regeringen har för avsikt att tillkalla en organisationskommitté som bl.a. bör få i uppgift att ge förslag till tydlig ansvarsfördelning mellan och den nya myndigheten. Detta kan bl.a. gälla de avgränsningar som behövs när det gäller bestämmelser som omfattar både livsmedelsproducerande djur och de djur som inte primärt hålls för att producera livsmedel. bör även få andra uppgifter, vilket närmare framgår av avsnitt 7. Regeringen förutsätter att och den nya djurskydds- myndigheten samråder med varandra i frågor där båda myndigheterna berörs, t.ex. vid utarbetande av föreskrifter. I betänkandet Offentlig djurskyddstillsyn (SOU 1996:13) påpekade utredaren att en av grundförutsättningarna för att kommunerna skall kunna bedriva en effektiv djurskyddstillsyn är att de har tillgång till register över djurhållningen i kommunerna. Registren behövs i första hand för kommunernas verksamhetsplanering av den regelbundna djurskyddstillsynen. Också i utredningen förbättrat djurskydd (SOU 2000:108) understryks att det är angeläget att regeringen tar ställning till förslag om ett djurskyddsregister som omfattar även andra djurslag än nötkreatur. Regeringen bedömer, i likhet med de nämnda utredningarna, att en effektiv djurskyddstillsyn fordrar tillgång till uppgifter om olika typer av djurhållare. Därför anser regeringen att ett djurskyddstillsynsregister bör upprättas i linje med förslag. Förslaget, som kostnadsberäknats till mellan 7,5 och , är remissbehandlat och majoriteten av remissinstanserna tillstyrker eller har ingen erinran mot förslaget. förslaget och såvitt nu kan bedömas förutsätter inte registret någon Prop. Genom lagen (2000:537) om märkning och registrering av hundar inrättades ett hundregister. djurskyddsmyndigheten bör ha det totala djurskyddsansvaret för bl.a. hundar och därmed bör utfärda föreskrifter om hur hundar skall hållas och skötas och i övrigt ge myndigheter och andra hjälp och stöd när det gäller frågor om hundar är det lämpligt att den nya djurskydds- myndigheten även ansvarar för det centrala hundregistret. kan innehålla information av intresse dels för den nya djurskydds- myndigheten men även för de regionala och lokala tillsyns- Dessa bör därför, liksom , ha direkt åtkomst till Forskning, utbildning och information Regeringens bedömning: Myndigheten bör ha ansvar för att följa nationell och internationell forskning om djurskydd och djurs välfärd samt för utbildning i och information om frågor som är relevanta för Myndigheten bör förfoga över medel att fördela till sådan forskning. Myndigheten bör ges ett särskilt ansvar för forskning om alternativ till försöksdjursanvändning. Utredningens förslag: Utredningen föreslår att det inom myndigheten bör finnas en tjänsteman med kompetens att beställa forskning och utvecklingsarbete med anknytning till myndighetens verksamhetsområde och med tillgång till anslag för att kunna beställa vetenskapliga rapporter m.m. av universiteten. Utredningen berör inte särskilt frågan om utbildning och information. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig över myndighetens roll i fråga om forskning anser att det är av avgörande betydelse att myndigheten tillförs erforderliga resurser för detta. också att myndigheten självständigt bör kunna initiera utredningsarbete inom djurskyddsområdet men att själva forskningsarbetet fortsatt bör ligga inom universitet och högskolor. Skälen för regeringens bedömning: Kunskap är grunden för all positiv förändring i samhället och forskning är en av förutsättningarna En av den nya djurskyddsmyndighetens uppgifter blir att besluta om åtgärder och förändringar av bestämmelser som rör tillsynen över samtliga djur och hållandet av vissa djur. oavvisligt krav att dessa beslut grundar sig på sådan kunskap som vetenskapliga analyser av hög kvalitet kan ge. Myndigheten kan av naturliga skäl inte i egen regi bedriva forskning, utan det är lämpligt att denna sker vid de universitet och högskolor som har kompetens inom områden av betydelse. Däremot måste det inom myndigheten finnas sådan kompetens att myndigheten kan bedöma vilken typ av forskning som behöver initieras och var forsknings- uppdraget lämpligen bör utföras. Myndigheten måste också kunna bedöma resultatet av forskningen och vara förtrogen med den vetens- Eftersom den nya djurskyddsmyndigheten föreslås ta över de uppgifter som ligger på är det regeringens bedömning att även medlen för forskning om alternativa metoder till djurförsök bör tas över. ekonomiska vår- proposition har för avsatts 5, 10 respektive för att främja utvecklingen av alternativa metoder till djurförsök i syfte att begränsa antalet djur som används i djurförsök. I regleringsbrevet för uppdrog regeringen åt CFN att redovisa en utförlig strategi med förslag till hur det utökade anslaget skall användas. Ett förslag till strategi har redovisats och innehåller en bedömning av inom vilka områden det är särskilt angeläget att satsa resurser så att försöksdjursanvändningen kan förfinas, minskas eller ersättas med alternativ. CFN föreslår stöd till forskning, konferens- och seminarieverksamhet, utbildning och information med syfte att dels öka möjligheterna att utveckla alternativa metoder och dels främja att sådana metoder tas i bruk. CFN har lagt fast ramarna för hanteringen av de särskilda forskningsmedlen. För att bedöma och kvalitetsmäta forskningsprojekten inrättas en särskild forskningskommitté. Som stöd för kommitténs arbete bildas ett vetenskapligt råd med svensk och internationell expertis. De nya forskningsanslagen utannonseras och projekten beräknas starta /2003. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att det är av största vikt att de erfarenheter och den kompetens som byggts upp inom CFN i fråga om alternativa metoder till djurförsök tas till vara av den nya djurskyddsmyndigheten. Genom medlemskap i har den internationella dimensionen fått allt större betydelse. kan en högre kvalitet på forskningen nås till en lägre insats av resurser om olika forskningsinstitutioner samarbetar i projekt. Detta gäller såväl nationellt som internationellt. Myndigheten skall därför söka samarbete med liknande myndigheter eller organ bland EU: s medlemsstater för att effektivisera forskningen och spara resurser. Även samarbete med tredje länder kan komma ifråga om det bedöms vara till nytta för djurskyddet. Utbildning är av stor vikt för kunskap om djurs välbefinnande och om vad som utgör ett gott djurskydd. Flera yrkeskategorier i samhället har ett direkt behov av utbildning eller fortbildning i ämnet djurskydd. Till dessa kategorier kan räknas djurskyddsinspektörer, veterinärer, rådgivare, poliser och jurister. Även olika typer av djurägare, djurtransportörer och personal på slakterier behöver ha kunskap om djurs beteende, behov och om djurskydd. En personkategori som i det här sammanhanget är särskilt viktig eftersom den har hand om beslut som rör djurskydd och djurskyddslagens konsekvenser, är de personer som är beslutsfattande i kommunernas miljö- och hälsoskyddsnämnder eller motsvarande. Myndigheten bör särskilt rikta sig till dessa personer med utbildning och information i djurskyddsfrågor. När det gäller försöksdjursområdet är det av stor betydelse att ledamöterna i de djurförsöksetiska nämnderna erbjuds relevant utbildning. Det är därför lämpligt att djurskyddsmyndigheten på liknande sätt som gör anordnar sådana utbildningar. i anordnar redan, i samarbete med Prop. 2001/02:189 , fortbildningskurser i djurskyddsfrågor för kom- munernas djurskyddsinspektörer samt för länsveterinärer, jurister och byggnadsrådgivare vid länsstyrelserna. Utbildningen finansieras delvis från anslaget 42:3 anslagspost 1 Djurskyddsfrämjande åtgärder med som administreras av . Regeringen bedömer det som lämpligt att den nya djurskyddsmyndigheten tar över det ansvar som har när det gäller denna utbildning. Det kan vara naturligt att myndigheten samarbetar med t.ex. universiteten i utbildningsfrågor. Utbildningsverksamheten bör bedrivas som uppdrags- verksamhet. Man kan förvänta sig att en ny djurskyddsmyndighet tilldrar sig allmänhetens intresse och att många enskilda kommer att vända sig till myndigheten för att få råd i olika djurfrågor. Myndigheten måste därför ha en beredskap att kunna möta samhällets uppmärksamhet och då inte bara agera reaktivt utan även aktivt utarbeta och sprida information via lämpliga kanaler i frågor relaterade till myndighetens kompetensområde. Konferenser och seminarieverksamhet kan vara ett sätt att sprida information. Liksom när det gäller utfärdandet av föreskrifter och allmänna råd för olika djurslag kommer det inom området forskning, utbildning och information att finnas stort behov av samarbete och samråd mellan den nya djurskyddsmyndigheten och djurskyddsenheten vid , m.fl. myndigheter. Regeringen förutsätter att myndig- heterna löser de olika gränsdragningsfrågorna på ett fruktbart sätt. Regeringens bedömning: Myndigheten bör knyta till sig ett djurskyddsråd med bred kompetens för grundliga bedömningar och diskussioner när det gäller djurskydd. Utredningens förslag: Utredningen anser att myndigheten bör ha möjlighet att själv inrätta de rådgivande organ som erfordras. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte särskilt uttalat sig i Skälen för regeringens bedömning: Vid finns ett rådgivande organ i djurhälso- och djurskyddsfrågor, djurskyddsrådet. I rådet ingår företrädare för , läns- styrelserna, , , Djurens Rätt och . regeringens bedömning att även den nya djurskyddsmyndigheten bör ha stöd av ett sådant råd. I detta bör lämpligen ingå ledamöter med bl.a. etisk och etologisk kompetens. I sina diskussioner och när rådet uttalar sig i en fråga, bör rådet basera sig på den breda kunskap som ledamöterna har, information från organisationer och enskilda personer. Rådet bör även ta hänsyn till den information som finns i den vetenskapliga litteraturen liksom till den erfarenhet som på olika sätt samlats nationellt och internationellt. Rådet bör även kunna göra vissa Prop. 2001/02:189 undersökningar och utarbeta rapporter om djurskyddsfrågor relevanta för 7Myndighetens organisation, bemanning och lokalisering Det är regeringens bedömning att myndigheten för att kunna uppfylla sina mål behöver högt kvalificerad personal. Förutom en generaldirektör som leder myndigheten bör det bl.a. finnas juridisk kompetens och kompetens vad avser forskning. Det bör i övrigt vara myndighetens eget ansvar att själv bestämma sin organisation. Regeringen har för avsikt att tillkalla en organisationskommitté som får i uppgift att bl.a. organisera och bemanna myndigheten. Det är lämpligt att kommittén överväger om viss verksamhet, t.ex. ekonomi, delar av personaladministrationen och IT bör upphandlas. I detta sammanhang är det också väsentligt att beakta det önskvärda i att det undviks att olika instanser utför samma eller närliggande arbetsuppgifter. Dessutom bör det eftersträvas att gränserna mellan berörda instansers ansvarsområden blir så klara som möjligt. I enlighet med beslut (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118) skall myndigheten placeras i . För att djurskyddsmyndigheten skall kunna bildas har , efter förslag i budgetproposition (prop. 2001/2002:1, utgiftsområde 23, avsnitt 4.8.7) beslutat att medel skall anslås till myndigheten. har anslagits och har anslagits för vart och ett av åren. Regeringen har dessutom i tilläggsbudgeten ekonomiska vårproposition (prop. 2001/02:100) föreslagit att ytterligare anslås till myndigheten. I samband med att myndigheten bildas kommer som nämnts Centrala försöksdjursnämndens verksamhet att överföras till den nya myndig- heten. Vissa överföringar av resurser som disponeras av kommer också att göras. Regeringen återkommer till den närmare beräkningen av anslagskonsekvenserna i årets budgetpro- position. 9 Konsekvenser för små företag Regeringens förslag innebär en viss omorganisation av ansvars- fördelningen när det gäller djurskyddsfrågor. En ändring som den föreslagna torde inte ha någon negativ inverkan för små företag som har Prop. 2001/02:189 djur och som har en god djurhållning. Genom den nya myndigheten förväntas djurskyddet stärkas och därmed ökar företagens trovärdighet. 10.1Förslaget till lag om ändring i djurskyddslagen (1988:534) I lagstiftningsärendet har uppmärksammats att det kan sättas i fråga om ett beslut om omhändertagande även omfattar den avkomma ett djur kan komma att föda . För att undanröja osäkerheten i detta avseende görs ett förtydligande av 33 § djurskydds- lagen. Som en följd av detta kommer vad som i 33 35 §§ samma lag sägs om omhändertaget djur att gälla även för den avkomma ett sådant djur kan komma att föda för omhändertagandet. Sammanfattning av betänkandet av Utredningen om hur djurskyddet skall vara organiserat Genom beslut gav regeringen i uppdrag att se över hur djurskyddet skall vara organiserat i . Enligt direktiven skulle utredningen se över oklarheter och problem beträffande olika myndigheters ansvarsområden när det gäller djurskydd och, om det finns behov av detta, föreslå förbättringar, lämna alternativa förslag till hur en fristående djurskyddsmyndighet skulle kunna vara organiserad, vilka befogenheter den skulle kunna ha och var den skulle kunna vara lokaliserad, redogöra för eventuella ekonomiska kon- sekvenser av dessa förslag samt ange hur förslagen skulle finansieras. Nedan följer en sammanfattning av utredningens förslag. Utredningen föreslår att kommunernas ansvar för djurskyddstillsyn förs över till staten med motiveringen att frågan om behörig myndighet enligt EG:s direktiv då kan lösas. Utredningen redovisar även alternativa förslag till en ny djurskydds- myndighet och förordar att ansvar för djurfrågor samt Centrala försöksdjursnämndens ansvar förs över till den nya myndig- heten. Myndigheten föreslås få anslag för att kunna beställa veten- skapliga rapporter i bl.a. djurskyddsfrågor. Personal vid och distriktsveterinäravdelning, vid Centrala försöks- djursnämnden samt länsstyrelsernas länsveterinärer, m.fl. bör erbjudas anställning vid den nya myndigheten. föreslås bli placerad i . Utredningen föreslår vidare att veterinärinstruktionen ändras så att samtliga veterinärer (dvs. även privata veterinärer och besiktnings- veterinärer) blir anmälningsskyldiga om de skulle upptäcka bristande djurhållning eller djurplågeri. Underlåtenhet att anmäla detta föreslås kunna bli föremål för disciplinpåföljd från . Utredningen föreslår också att första stycket i 4 § djurskyddslagen (1988:534) skall få följande lydelse. Djur skall hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och att hänsyn tas till djurens fysiologiska och beteendemässiga behov. istället för lydelsen: Djur som föds upp eller hålls för produktion av livsmedel, ull, skinn eller pälsar eller för att användas för ändamål som avses i 19 § eller i tävling skall hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. De regionala djurförsöksetiska nämnderna föreslås föras in under den nya djurskyddsmyndigheten. Vid oenighet inom nämnden föreslås frågan kunna föras upp till myndighetens styrelse. Samtliga författningsförslag föreslås träda i kraft . Efter remiss har yttranden över utredningen förbättrat djurskydd (SOU 2000:108) avgetts av Hovrätten över och , Hovrätten för västra , Kammarrätten i , Kammarrätten i , , , , , , , , länsstyrelserna i , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och , , för Miljö, Areella näringen och Samhällsbyggande, , och , , , , , , , lantbruks- universitet, kommunerna i , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och , Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien, , , , , för cirkus- konstens bevarande i , stödorganisation, , Hela ska leva, Förbundet , Föreningarna Djurens Vänners , , , , , , Svenska , , , , samverkande organ för forsknings- och försöksdjurspersonal, och . har bifogat yttranden från de djurförsöksetiska nämnderna. Yttrande har dessutom inkommit från kommunerna i , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och gemensamt från och kommuner och från och kommuner samt från städerna och . , liksom , , , , Stiftelsen utan djurförsök, Svenska Djurhälsovården, Svensk Fågel, Grisproducenter, , , Nötköttsproducenter, , Fyra tjänstemän i kommun ( , , och ), Prop. 2001/02:189 Professor , Veterinär och Remissvar har inte inkommit från Bengtfors och kommuner, , Blandis hundregister, Ekologiska lantbrukarna, Föreningen kooperativ utveckling i , Naturbruks- skolornas förening, , , , , samt . , , kommunerna i , och samt och avstår från att lämna yttrande. Efter remiss har yttranden över förslag om ett djurskyddsregister avgetts av , Kammarrätten i , , Försvarsmaktens högkvarter, , , , , , , länsstyrelserna i , , och , kommunerna i , , , , och , , , , , Föreningarna Djurens Vänners , , , Förbundet , , , , , och . Dessutom har remissvar inkommit från Datainspektionen och . Svar har inte inkommit från , , , för cirkuskonstens bevarande i , stödorganisation, , , , och . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2001/02:189 En ny djurskydds- myndighet inför, ändrar, upp- Lag om ändring i 3, 4, 6-8, 10-12, 14, 15, 17, 18, 20, 24 och 25 §§