prop · GP03191 · 2002-06-19 00:00:00 — Med dessa äldre bestämmelser avses de olika föreskrifter somstyrde Säkerhetspolisens och dess föregångares registrering av extremistiskpolitisk verksamhet före införandet av personalkontrollkungörelsen. Enligtregeringens bedömning är de bestämmelser som styrde registreringen så välidentifierade att förslaget inte bör leda till några tillämpningssvårigheter.Säkerhetspolisen och har i sina remissvar gett uttryck förfarhågor om att förslaget endast skulle få betydelse en begränsad tid, dvs. fram till nästa årsskifte då arbete skall varaavslutat. Detta eftersom Säkerhetspolisen därefter haft för avsikt att gallradessa delar av sitt arkiv. Som framgått i avsnitt 5.1.7 har i nyagallringsföreskrifter meddelat generella undantag från gallring av person- ochsakakter, vilket i praktiken kommer att innebära ett totalt bevarande av aktersom inte längre behövs i Säkerhetspolisens operativa verksamhet.Det förtjänar att betonas att det ligger i sakens natur att alla, oavsett den nu föreslagna ändringen, inte kommer att kunna få fullständig visshet om de varitregistrerade. En person som av Säkerhetspolisen får veta att han eller hon inteförekommer hos den kan inte på grund av gallringsreglerna få säkert besked omatt det aldrig funnits uppgifter registrerade eller om det tidigare funnitsuppgifter som gallrats.Vilket besked skall sökanden få?Den som har begärt att få ta del av uppgifter ur har ifråga om den typ av uppgifter som här är aktuell i de flesta fall fått ta del av uppgifter om sådana funnits. Den föreslagna ändringen kommer att leda till attsökanden får full klarhet i huruvida sådana uppgifter om henne eller honomförekommer i arkiven samt om det finns ytterligare sådana uppgifter utöver desom lämnas ut.Den som begär att enbart få ta del av uppgifter av här aktuellt slag kommer attfå besked om att det inte finns några uppgifter, få ut de icke sekretessbelagdauppgifter som finns eller, om det finns uppgifter som inte lämnas ut på grund av sekretess, få ett avslagsbeslut med motiveringen att uppgifter visserligenfinns, men att de inte kan lämnas ut därför att de omfattas av sekretess.Den som lämnar in en generell begäran om att få besked om han eller hon överhuvudtaget förekommer hos kan dock inte få ett fullständigtbesked, utom i den del som avser de numera upphävda författningarna. Ett beskedfrån Säkerhetspolisen till den som lämnar in en sådan generell begäran kan medden föreslagna ändringen bli följande. "Du förekommer inte i Säkerhetspolisens register när det gäller den verksamhetsom bedrevs med stöd av personalkontrollkungörelsen och de tilläggsföreskriftersom utfärdats med stöd av den, med stöd av regeringens förordning eller med stöd av motsvarande äldre bestämmelser.I övrigt avslås din begäran. "6 Sekretess hos IntegrationsverketRegeringens förslag: Sekretess skall gälla hos i ärende omstatlig ersättning för kostnader för mottagande av dels flyktingar och andraskyddsbehövande som beviljats uppehållstillstånd, dels utlänningar som beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning till sådana utlänningar. Sekretessenskall gälla för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antasatt den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs.Motsvarande sekretess skall gälla när verket medverkar vid nämnda personersbosättning.Promemorians förslag stämmer i huvudsak överens med regeringens.Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig över förslaget har inte haft något att invända mot det.Skälen för regeringens förslag: beslutar om viss statligersättning till kommuner och landsting för mottagande av flyktingar och vissaandra utlänningar samt för sjukvårdskostnader för dessa personer, seförordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m.Integrationsverket har även till uppgift att verka för att kommunerna harberedskap och kapacitet att ta emot skyddsbehövande som beviljatsuppehållstillstånd och vid behov medverka vid deras bosättning i kommunerna, seförordningen (1998:201) med instruktion för . I sådana ärenden hos kan det förekomma uppgifter om enskildas personligaförhållanden som är integritetskänsliga. Uppgifter i dessa ärenden lämnas avMigrationsverket. Kommuner eller landsting kan i undantagsfall lämna uppgiftertill Integrationsverket.Uppgifter som rör utlänningar omfattas generellt av sekretess i alla slagssammanhang hos myndigheter enligt 7 kap. 14 § första stycket sekretesslagen.Sekretessen gäller om det kan antas att röjande av uppgiften skulle medföra fara för att någon utsätts för övergrepp eller annat allvarligt men som föranleds av förhållandet mellan utlänningen och utländsk stat eller myndighet ellerorganisation av utlänningar. På grund av de särskilda förutsättningar som gäller för sekretess enligt bestämmelsen är denna emellertid endast i undantagsfalltillämplig hos . Utöver denna bestämmelse saknas detsekretessbestämmelser som är tillämpliga vid i ärenden omersättning för flyktingmottagande m.m. I dessa ärenden förekommer det oftaintegritetskänsliga uppgifter, t.ex. uppgifter om enskilds hälsotillstånd,politisk inställning och liknande uppgifter om anhöriga i hemlandet. Det är inte tillfredsställande att det saknas sekretesskydd för sådana uppgifter i vissafall.Bestämmelsen om sekretess enligt 7 kap. 14 § första stycket sekretesslagen bördärför enligt regeringens mening kompletteras. Sekretessen bör alltså omfattaärenden hos om statlig ersättning för kostnader förmottagande av flyktingar och andra skyddsbehövande som beviljatsuppehållstillstånd, liksom utlänningar som beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning till sådana skyddsbehövande. Sekretessen bör också omfattaIntegrationsverkets medverkan vid sådana personers bosättning.Grundprincipen vid utformningen av varje särskild sekretessbestämmelse är inte skall åstadkomma mera sekretess än vad som är oundgängligen nödvändigtför att skydda det intresse som har föranlett bestämmelsen. Med hänsyn tilldetta bör ett rakt skaderekvisit vara tillräckligt, dvs. huvudregeln bör varaatt offentlighet råder för uppgifterna. Sekretess bör alltså gälla för uppgiftom enskildas personliga förhållanden om det kan antas att den enskilde ellernågon honom närstående lider men om uppgiften röjs. En sådan lösning har valtsför liknade uppgifter bl.a. i socialförsäkringsärenden ( jfr 7 kap. 7 §sekretesslagen). Som har konstaterat i sitt remissvar gällersekretessen för uppgifter om enskildas personliga förhållanden. Som hovrättenhar påpekat kan sekretessen därmed inte anses hindra insyn i frågor om hur ochtill vilka belopp staten ersätter kommuner och landsting för bl.a. mottagande av flyktingar.Om meddelarfrihetenI 16 kap. 1 § sekretesslagen anges i vilka fall en tystnadsplikt har företrädeframför meddelarfriheten, dvs rätten enligt 1 kap. 1 § tredje styckettryckfrihetsordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att lämna uppgift i vilket ämne som helst för publicering i de medier som de båda grundlagarnaomfattar. I förarbetena till 16 kap. 1 § anförde föredraganden att skyddet motatt utlänningar utsätts för sådana övergrepp eller sådant allvarligt men somhänger samman med hans särskilda förhållanden som utlänning måste anses väga såtungt att meddelarfriheten bör brytas igenom såvitt gäller den tystnadsplikt som gäller enligt 7 kap. 14 § första stycket sekretesslagen. Föredraganden ansågdock inte att det fanns tillräckligt starka skäl för att låta meddelarfrihetenstå tillbaka för den tystnadsplikt som gäller enligt samma paragrafs andrastycke (prop. 1979/80:2 Del A s 374).Regeringen gör samma bedömning beträffande den i detta kapitel föreslagnasekretessbestämmelsen som föredraganden gjorde beträffande den i 7 kap. 14 §andra stycket intagna sekretessbestämmelsen. Någon ändring i 16 kap. 1 §föreslås således inte.7 Sekretess för uppgifter om säkerhetsåtgärder inom civil luftfartRegeringens förslag: Sekretess skall gälla för uppgift som lämnar eller kanbidra till upplysning om säkerhets- eller bevakningsåtgärd för den civilaluftfarten. Sekretessen skall gälla om det kan antas att syftet med åtgärdenmotverkas om uppgiften röjs.Promemorians förslag stämmer överens med regeringens.Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig över förslaget har inte haft något att invända mot det. Enligt ombudsmän () bör man dock i det fortsatta lagstiftningsarbetet utförligare än vad som gjorts i promemorianange vilken typ av uppgifter som berörs eller i vilka handlingar sådanauppgifter förekommer.Bakgrund: ansvarar i samråd med för ettnationellt program för att förebygga brott mot den civila luftfartens säkerhet.Luftfartsskyddet är till för dels luftfartyg och flygplatser, inbegripet olikabyggnader och anläggningar, dels de personer som uppehåller sig där. De brottman främst vill hindra är olika våldsbrott såsom sabotage och kapning samt hotom och förberedelser till sådana brott.De konkreta skyddsåtgärderna finns återgivna i olika dokument, i form av krav imyndighetsföreskrifter eller egna handlingsprogram uppställda av flygplatser,flygföretag eller andra aktörer inom luftfartssektorn. I en skrivelse tillJustitiedepartementet har föreslagit att det bör finnasmöjlighet att hemlighålla uppgifter i sådan dokumentation. Uppgifterna kanexempelvis gälla i vilken omfattning ett flygplan skall genomsökas före enflygning, detaljerade uppgifter om hur passagerare och bagage skall kontrolleras och vilka slags fraktförsändelser som skall genomsökas. Som skäl för att detskall vara möjligt att hemlighålla detta har verket anfört att åtgärderna intekan vara heltäckande eftersom det alltid måste bli en avvägning mellan möjligaåtgärder och kostnader. Därmed finns det enligt verket svagheter och luckor iskyddet, som inte får upptäckas av t.ex. terrorister om de tar del avdokumentationen.Vidare utväxlas det dokument i det internationella arbetet som innehållerrekommendationer och detaljerade anvisningar för åtgärder som staterna skallvidta. Enligt måste även vissa uppgifter i sådana dokument kunna beläggas med sekretess för att inte de andra ländernas luftfartsskydd skallomintetgöras. Exempel på sådana uppgifter är kravspecifikationer på tekniskutrustning för genomsökning av passagerare och bagage samt vilka slags åtgärdersom kan vidtas vid en förhöjd hotbild.Skälen för regeringens förslag: I 5 kap. sekretesslagen finns bestämmelser omsekretess med hänsyn främst till intresset att förebygga eller beivra brott.Enligt 5 kap. 2 § gäller sekretess för uppgift som lämnar eller kan bidra tillupplysning om säkerhets- eller bevakningsåtgärd med avseende på byggnader ellerandra anläggningar, lokaler eller inventarier om det kan antas att syftet medåtgärden motverkas om uppgiften röjs.Uppgifter som lämnar eller kan bidra till upplysning om säkerhetsåtgärder ifråga om flygplatser eller andra anläggningar för luftfarten omfattas alltså avbestämmelsen i 5 kap. 2 §. Det är inte nödvändigt att en myndighet bedriververksamhet i den byggnad som säkerhetsåtgärderna avser. Också uppgifter sominhämtats av en myndighet, t.ex. , om säkerhetsåtgärder förbyggnader där enskilda bedriver verksamhet omfattas av bestämmelsen.Sekretessen gäller däremot inte uppgifter som rör säkerhetsåtgärder förluftfartyg eller för personer som vistas i ett sådant eller på en flygplats. Med hänsyn till de krav på säkerhet som följer av det svenska regelverket och av de internationella åtagandena är detta otillfredsställande. Det måste anses varalika angeläget att det finns regler om sekretess till skydd för dem som befinner sig på en flygplats som att det finns sådana regler till skydd för självaanläggningen. Regeringen föreslår därför att ett sådant skydd införs föruppgifter om säkerhetsåtgärder för personer som vistas på en flygplats och förluftfartyg, inbegripet besättning och passagerare. En sådan reglering kan uppnås genom att den civila luftfarten tas upp som en femte punkt i 5 kap. 2 §sekretesslagen. På detta sätt kommer sekretess att gälla för uppgift som lämnareller kan bidra till upplysning om säkerhets- eller bevakningsåtgärd för dencivila luftfarten om det kan antas att syftet med åtgärden motverkas omuppgiften röjs.Om meddelarfrihetenI 16 kap. 1 § sekretesslagen finns bestämmelser som i vissa fall inskränkermeddelarfriheten, dvs. rätten enligt 1 kap. 1 § tredje styckettryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att lämnauppgift i vilket ämne som helst för publicering i de medier som de bådagrundlagarna omfattar. När det gäller 5 kap. 2 § sekretesslagen finns paragrafen med i uppräkningen i 16 kap. 1 §. Meddelarfrihet råder alltså inte. Detsammabör gälla för den nya bestämmelsen i 5 kap. 2 § om den civila luftfarten. Någonändring av 16 kap. 1 § behövs därför inte.8 Sekretess vid förvaltningsuppdrag åt stiftelser8.1 BakgrundKammarkollegiet har i en framställan till begärt att enregel om sekretess införs för uppgifter om enskildas personliga och ekonomiskaförhållanden när en myndighet efter en överenskommelse utför ettförvaltningsuppdrag åt en stiftelse.En stiftelse bildas genom att egendom enligt förordnande av en eller flerastiftare avskiljs för att varaktigt förvaltas som en självständig förmögenhetför ett bestämt ändamål, se 1 kap. 2 § stiftelselagen (1994:1220). En stiftelsekan förvärva rättigheter och åta sig skyldigheter samt föra talan infördomstolar och andra myndigheter, se 1 kap. 4 §. Liksom ett aktiebolag är enstiftelse ett enskilt organ och inte en myndighet, även om staten eller enkommun bestämmer över den.En stiftelse kan enligt stiftelselagen ha egen eller anknuten förvaltning. Omett åtagande att förvalta stiftelsens egendom i enlighet med ettstiftelseförordnande görs av en eller flera fysiska personer rör det sig om egen förvaltning. Den eller de som gjort åtagandet bildar styrelse för stiftelsen.Görs ett sådant åtagande av en juridisk person föreligger anknuten förvaltning.Den juridiska person som har åtagit sig att förvalta stiftelsens egendom ärförvaltare för stiftelsen. Om staten har gjort ett sådant åtagande är det denmyndighet som har gjort åtagandet för statens räkning som är förvaltare, se 2kap. 2 § stiftelselagen.Kammarkollegiet eller andra myndigheter kan alltså enligt ettstiftelseförordnande vara förvaltare för en stiftelse med anknuten förvaltning.Åt stiftelser, såväl med egen som anknuten förvaltning, utför Kammarkollegietemellertid också vissa förvaltningsuppdrag såsom kapitalförvaltning, ekonomiskadministration och redovisning, se 7 § förordningen (1994:634) med instruktionför Kammarkollegiet. Även andra myndigheter utför sådana uppdrag åt stiftelser.Enligt kollegiets bedömning är handlingar som inkommer till eller upprättas aven myndighet i dess funktion som förvaltare enligt ett stiftelseförordnande inte allmänna handlingar. Med detta synsätt anses handlingarna inkomna till ellerupprättade av stiftelsen - inte myndigheten. Om däremot en myndighet efter enöverenskommelse med en stiftelse utför ett uppdrag åt stiftelsen är dehandlingar hos myndigheten som rör stiftelsen allmänna handlingar, enligtkollegiet.Handlingar i ärenden som gäller uppdrag åt stiftelser kan enligt kollegietinnehålla känsliga uppgifter om personliga förhållanden eller andra uppgiftersom, om de lämnas ut, kan skada destinatären, dvs. den som mottar bidrag av enstiftelse. Som exempel på det första fallet, dvs. situationer där uppgifter omdestinatärer kan vara känsliga på grund av personliga förhållanden, har mannämnt att bidrag enligt stiftelseförordnandet skall lämnas till behövande ellertill dem som lider av en viss sjukdom. Exempel på det andra fallet, dvs.situationer där uppgifter om annat än personliga förhållanden skulle kunna skada destinatären om de lämnades ut, är enligt kollegiet att stiftelser somförvaltas av t.ex. en polismyndighet lämnar belöning till personer som ingripiti brottsförebyggande syfte.På motsvarande sätt kan det givetvis förekomma känsliga uppgifter när enmyndighet enligt ett stiftelseförordnande är förvaltare för en stiftelse.8.2 En ny sekretessregelRegeringens förslag: Sekretess skall gälla i verksamhet som består iadministrativa tjänster som utförs efter en överenskommelse med en stiftelse,för uppgift om annan enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om detkan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider skada eller men om uppgiften röjs.Promemorians förslag stämmer överens med regeringens.Remissinstanserna: De som har yttrat sig har tillstyrkt förslaget eller intehaft något att invända mot det.Skälen för regeringens förslag: Som nämnts kan handlingar som rör en stiftelseförekomma hos en myndighet i två olika sammanhang. Det ena är när myndigheten ienlighet med ett stiftelseförordnande åtar sig att förvalta en stiftelsesegendom. Det andra är när myndigheten efter en överenskommelse utför ettförvaltningsuppdrag åt en stiftelse. Om en myndighet i enlighet med ettstiftelseförordnande har åtagit sig att förvalta stiftelsens egendom harmyndigheten hand om stiftelsens handlingar i egenskap av ett organ i stiftelsen. Handlingarna får därmed anses ha inkommit till eller upprättats hos stiftelsen. Eftersom en stiftelse är ett enskilt organ torde handlingarna där inte varaallmänna, se prop. 1993/94:9 s 136 och JO 1989/90 s 370. Om stiftelsen ärintagen i bilagan till sekretesslagen eller står under ett rättsligt bestämmande inflytande av en kommun eller ett landsting är dock sådana handlingar allmänna(1 kap. 8 resp. 9 § sekretesslagen). När det gäller uppdrag åt en stiftelse ienlighet med en överenskommelse har handlingar som förvaras hos myndigheten ochsom rör stiftelsen antingen inkommit till myndigheten eller upprättats hosmyndigheten. De är då alltså allmänna handlingar om övriga förutsättningar i 2kap. tryckfrihetsförordningen är uppfyllda. Frågan om sekretess blir därmedaktuell bara när en myndighet utför ett uppdrag åt en stiftelse.I verksamhet som består i tillsyn över stiftelser gäller enligt 8 kap. 21 §sekretesslagen sekretess för uppgift om stiftelses affärs- ellerdriftsförhållanden eller om annan enskilds personliga eller ekonomiskaförhållanden, om det kan antas att stiftelsen eller den enskilde eller någonhonom närstående lider skada eller men om uppgiften röjs. Uppgifter som lämnastill tillsynsmyndigheten kan alltså omfattas av sekretess.Allmänhetens intresse av insyn i olika myndigheters tillsynsverksamhet fårnormalt anses vara stort. När det gäller tillsyn av stiftelser har lagstiftarenemellertid ansett att intresset av att skydda enskildas förhållanden vägertyngre för vissa känsliga uppgifter. Även när myndigheter utförförvaltningsuppdrag åt stiftelser kan det som framgått förekomma känsligauppgifter om personliga eller ekonomiska förhållanden. Intresset av att skyddavissa uppgifter om enskilda vid sådana uppdrag måste enligt regeringens meninganses väga lika tungt som vid tillsynsverksamheten. En regel om sekretess vidförvaltningsuppdrag åt stiftelser bör därför införas.Rent systematiskt hör en bestämmelse till skydd för enskildas förhållande avsåväl personlig som ekonomisk natur hemma i 9 kap. sekretesslagen. Det kan dockvara lämpligt att de regler om sekretess som rör stiftelser finns i sammaparagraf. Den föreslagna bestämmelsen bör därför föras in som ett nytt andrastycke i 8 kap. 21 § sekretesslagen, som redan i sin nuvarande lydelse gälleruppgifter om enskildas personliga och ekonomiska förhållanden.Sekretessen för tillsynsverksamheten gäller om det kan antas att stiftelseneller den enskilde eller någon honom närstående lider skada eller men omuppgiften röjs. Vid denna verksamhet har alltså ett s.k. rakt skaderekvisitansetts tillräckligt för att skydda enskildas personliga eller ekonomiskaförhållanden. I förarbetena till bestämmelsen motiverades detta med attsekretesskyddet redan med ett rakt skaderekvisit skulle komma att omfatta allatypiskt sett känsliga uppgifter om den enskilde som avser t.ex. ekonomi,hälsotillstånd eller missförhållanden av olika slag (prop. 1993/94:165 s 49).Vid förvaltningsuppdrag åt stiftelser torde sådana uppgifter som är så känsligaatt de behöver omfattas av sekretess inte förekomma i större utsträckning än att det även här är tillräckligt med ett rakt skaderekvisit.Om meddelarfrihetenI 16 kap. 1 § sekretesslagen finns bestämmelser som i vissa fall inskränkermeddelarfriheten, dvs. rätten enligt 1 kap. 1 § tredje styckettryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att lämnauppgift i vilket ämne som helst för publicering i de medier som de bådagrundlagarna omfattar. Denna meddelarfrihet är vid tillsyn av stiftelserinskränkt i fråga om uppgift om enskilds personliga förhållanden vars röjandekan vålla allvarliga men. Detsamma bör gälla när administrativa tjänster utförsåt stiftelser. Som bestämmelsen i 16 kap. 1 § är utformad i fråga om 8 kap. 21 § behövs det därmed ingen ändring av 16 kap. 1 §.9 Sekretessen hos vissa av ombudsmännen9.1 BakgrundOmbudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) och Ombudsmannen mot diskrimineringpå grund av sexuell läggning (HomO) har i framställningar till regeringenframfört önskemål om att utökad sekretess skall gälla i deras verksamhet. ÄvenLagrådet har haft synpunkter på omfattningen av sekretesskyddet hosombudsmännen. De synpunkter som har framförts har även relevans försekretesskyddet i (JämO) verksamhet.JämO:s, DO:s och HomO:s ansvarsområdenJämO har enligt 30 § jämställdhetslagen (1991:433) till uppgift att se till attlagen efterlevs. Jämställdhetslagen gäller inom arbetslivet. Av 1 § tredjestycket förordningen (1991:1438) med instruktion för Jämställdhetsombudsmannenföljer att JämO skall verka för jämställdhet även inom skolväsendet, högskolan,arbetsmarknadsutbildningen och andra utbildningsformer genom rådgivning ochinformation.DO skall enligt 2 § lagen (1999:131) om Ombudsmannen mot etnisk diskrimineringverka för att diskriminering inte förekommer i arbetslivet eller på andraområden av samhällslivet. I fråga om diskriminering i arbetslivet framgår av 5 § samma lag enligt dess senaste lydelse (SFS 2001:1296) att DO skall öva tillsynöver efterlevnaden av lagen (1999:130) med åtgärder mot etnisk diskriminering iarbetslivet. Även på övriga samhällsområden skall DO enligt 3 § lagen omOmbudsmannen mot etnisk diskriminering genom råd och på annat sätt medverka till att den som utsatts för etnisk diskriminering kan ta tillvara sina rättigheter. DO skall vidare genom överläggningar med myndigheter, företag ochorganisationer samt genom opinionsbildning, information och på liknande sätt tainitiativ till åtgärder mot diskriminering.HomO har enligt 16 § lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning till uppgift att se till att den lagen följs. HomO skall enligt 1 och 2 §§ förordningen (1999:170) med instruktion förOmbudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) även verkaför att diskriminering på grund av sexuell läggning inte förekommer på andraområden av samhällslivet. HomO skall t.ex. genom rådgivning och på andra sättmedverka till att den som utsatts för diskriminering kan ta tillvara sinarättigheter. HomO har därtill bl.a. att efter samråd med ta initiativ till eller medverka i upplysnings- ochinformationsverksamhet samt andra opinionsbildande insatser som rördiskriminering på grund av sexuell läggning.Lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan innehållerbestämmelser om förbud mot diskriminering på grund av könstillhörighet, etnisktillhörighet, sexuell läggning eller funktionshinder. Lagens tillämpningsområdeär begränsat till att gälla dels universitet och högskolor som har staten, enkommun eller ett landsting som huvudman och som omfattas av högskolelagen(1992:1434) i fråga om grundläggande högskoleutbildning och forskarutbildning,dels enskilda utbildningsanordnare som har examenstillstånd enligt lagen(1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina i fråga om utbildning som kanleda fram till sådana examina.