prop · GP03101 · 2002-04-12 00:00:00 — Förändringarnas effekter på statens resultat- och balansräkningar beskrivs närmare i kapitel 3. Tabell 8.1 Den statliga sektorns samlade tillgångar och skulder Statliga bolag, banker och finansinstitut1 Den statliga sektorn totalt2 1Värdena för åren 19972000 avser och . Övergången till kalenderårsuppgifter innebär att värdena omfattar förändringar för fem kvartal, dvs. fjärde kvartalet 2000 samt hela . 2Elimineringar enl. tabell 8.2 och 8.3 har gjorts för att undvika dubbelräkning. Tabell 8.2 Elimineringar avseende myndigheternas aktieinnehav (andelar i dotter- och intresseföretag) Elimineringar avseende myndigheternas aktieinnehav Av bilaga 4 Statliga myndigheter m.m., framgår vilka myndigheter som ingår i redovisningen över den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital. Statens innehav av aktier i de statliga bolagen redovisas främst av regerings- kansliet (not 24 andelar i dotter- och intresse- företag). Affärsverkens innehav av aktier i dotterbolag ingår liksom och redo- visas under andelar i dotter- och intresseföretag. För att undvika dubbel redovisning elimineras ovan nämnda innehav enligt tabell 8.2 mot summa tillgångar och nettoförmögenhet för den statliga sektorn. () redovisar tillgångar och skulder gentemot Riksgälds- kontoret. För att undvika dubbel redovisning elimineras dessa mot summa tillgångar respek- tive skulder för den statliga sektorn. har även AP-fondernas och innehav av statspapper eliminerats för att undvika dubbel redovisning. För att möjliggöra jämförbarhet mellan åren har elimi- neringen även gjorts för värdena avseende åren 19972000. Innehavet av statspapper har elimi- nerats med nominellt belopp mot summa till- gångar och skulder. Statspappren utgörs huvudsakligen av statsobligationer och till en mindre del av statsskuldsväxlar. har vid utgången av 2001 inte kvar några statspapper eftersom den extra utdelningen till staten utgjordes främst av statsobligationer. Tabell 8.3 Eliminering avseende AP-fondernas och innehav av statspapper samt PPM:s tillgångar och skulder gentemot AP-fondernas redovisning avser bokfört mark- nadsvärde . har tillgångarna inte redovisats till marknadsvärde. skall enligt lag placerings- tillgångarna upptas till marknadsvärde. Det nya pensionssystemet infördes och omorganiserades AP- fonderna. fick Första-Fjärde AP-fonderna nya identiska placeringsregler, vilka bland annat innebär att samtliga fonder nu får placera i aktier och i högre grad än tidigare, även globalt. AP-fonderna skall förvalta svenska allmänna pensionsmedel så att kraven på god av- kastning, långsiktighet och effektiv riskspridning tillgodoses. Fjärde och Femte fondstyrelsernas skulder till Första Tredje fondstyrelserna är eliminerade . Därefter finns inga fordringar eller skulder inom AP-fonderna. har en särställning inom AP-fondsystemet eftersom den har möjlighet att uppträda som aktiv ägare i både noterade och onoterade företag. En del av resurserna inriktas specifikt mot ägande i onoterade bolag. Fondens uppdrag är att bidra till utvecklingen av det svenska näringslivet genom att förmedla risk- kapital till små och medelstora företag. I det nya allmänna pensionssystemet ingår att en del av pensionsavgiften avsätts till s.k. premie- pension och förvaltas i värdepappersfonder efter individuella val av pensionsspararna. Den statliga Premievalsfonden är en värdepappersfond som kan väljas på samma sätt som andra fonder inom premiepensionssystemet. För de personer som avstår från att välja fond placeras pensions- medlen i Premiesparfonden. sparfonden som Premievalsfonden förvaltas av Sjunde AP-fonden. Endast fondens egen verk- samhet redovisas dock under Sjunde AP-fonden i tabell 8.4 nedan. Till skillnad från de övriga AP- fondernas tillgångar är Sjunde AP-fondens för- valtade tillgångar pensionsspararnas. Pensions- tagarnas sparande i premiepensionssystemet redovisas i detta sammanhang som en skuld i PPM:s redovisning i enlighet med god redo- visningssed. I nationalräkenskaperna (NR) ingår däremot sparandet i premiepensionssystemet som en del av sparandet inom den offentliga sektorn. Det finns två avvecklingsfonder som förvaltas av Första respektive . De förvaltar fordringsbevis som ej är noterade på någon börs eller avsedda för allmän omsättning. Dessa medel skall avvecklas så fort som möjligt utan att värdet försämras och kommer därefter successivt att föras över till AP-fonderna. Tabell 8.4 AP-fondernas tillgångar och skulder 2001 (marknadsvärde) Som ett led i den finansiella infasningen av det nya ålderspensionssystemet har obligationer till ett marknadsvärde om överförts från AP-fonderna till staten (se 8.1 ovan), varav i statsobligationer och i bo- stadsobligationer. Konsekvenserna för statens konsoliderade redovisning samt för statsbud- geten redovisas mer detaljerat i kapitel 3 och 4. AP-fondernas sammanlagda resultat för året är -. Fondkapitalet har dessutom påverkats genom betalningar mot pensionssystemet, vilket netto ökat kapitalet med totalt . Enligt propositionen Automatisk balansering av ålderspensionssystemet (prop. 2000/01:70, bet. 2000/01:SfU13) skall närmast berörda myndigheter göra en årlig redovisning av ålderspensionssystemets ekono- miska ställning och utveckling. Därutöver är det regeringens avsikt att även i årsredovisningens sammanställning av den statliga sektorns för- mögenhet ge en sådan samlad redovisning av ålderspensionssystemet. En sådan redovisning är beroende av uppgifter från i första hand Riks- försäkringsverket (RFV), men även från PPM och AP-fonderna. Eftersom den första årliga redovisningen från RFV görs , återstår vissa frågor avseende informationsöverföringen att lösa. Regeringen lämnar därför inte någon sådan samlad redovisning av ålderspensionssystemet i denna årsredovisning. 8.3Statliga bolag, banker och finansinstitut I tabell 8.1 särredovisas statens tillgångar och skulder i statliga bolag, banker och finansinstitut där ägarandelen uppgår till . Ägande i företag där statens andel är , ingår i myndigheternas samlade tillgångar och skulder. I bilaga 5 Statliga bolag, banker och finansinstitut återfinns en samman- ställning med nyckeltal avseende för bolag med statligt ägande. I bilagan redovisas bolagens nyckeltal brutto men i sam- manställningen över statliga sektorns för- mögenhet (tabell 8.1) ingår bolagen endast till den del de ägs av staten. En närmare redogörelse för bolagens verksamhet och resultat 2001 kommer att presenteras senare i vår i regeringens årliga skrivelse till om statliga bolag. Totalt finns ett sextiotal företag där staten äger av aktierna. Företagens bokförda värde uppgår totalt till . De sex största företagen är , , , , () och Akademiska Hus som tillsammans svarar för av det bokförda värdet. Enbart motsvarar av det bokförda värdet. Den statliga sektorns förmögenhet påverkas av förvärv och försäljningen av företag, omstruktureringar, bolagens resultat m.m. Som angetts ovan omfattar förändringarna avseende 2001 fem kvartal på grund av övergången till kalenderårsuppgifter. tillgångar har ökat med till . Sam- tidigt har skulderna ökat med . förvärvade majoriteten i de tyska energibolagen samt tog beslut om förvärv av majoriteten av Bewag. Dessa fyra bolag kommer att integreras under namnet Europé och blir tredje största elföretag. ombildades affärsverket () till aktiebolag. Verksam- heten överfördes till tre, av staten, direktägda bolag: , och Swedcarrier. Den statliga förmögenheten har endast påverkats marginellt av ombildningen. Förvaltningsbolaget tillgångar har ökat med . Svenska staten lämnade genom , som är ett dotterbolag till , ett offentligt erbjudande till aktie- ägarna i AssiDomän att förvärva samtliga ute- stående aktier. Per upp- gick statens innehav i AssiDomän till . Per uppgick innehav i AssiDomän till . AssiDomän avnoterades från Stockholmsbörsen och har påkallat tvångsinlösen av utestående aktier. Efter för- värvet har AssiDomäns skogsmark återigen sam- manförts med . kommer att dela ut aktierna i till staten. har mer i tillgångar och skulder än vad redovisade föregående år. Aktieinnehavet i byttes till samma antal aktier i . Svenska staten äger därmed i detta nybildade holdingbolag för . SAS har förvärvat , exklusive , för . SAS har sålt flygplatsfastigheter för till samt . har minskat de totala tillgångarna med genom att överskottslikviditet i form av kortfristiga place- ringar har reducerats. Utestående krediter har ökat med . har ökat sina tillgångar respektive skulder med ca , främst genom bildandet av ett distributionsbolag tillsammans med för den amerikanska marknaden samt genom förvärv av i det europeiska distributionsbolaget . Posten har sålt till Nordea samt till Fastig- heter AB. Telias tillgångar och egna kapital har ökat nästan . Det är framför allt resultatet på som bidrar till detta, vilket inkluderar i vinst från börsintroduktionen av . Omräkningsdifferenser avseende värdet av utländska dotterföretag m.m. har bidragit med till ökningen. har skrivit ned tillgångar i med . Utveckling av statlig produktion 9 Utveckling av statlig produktion Den ekonomiska tillväxten i , dvs. för- ändringen i den samlade produktionen av varor och tjänster reducerades till . Det är betydligt lägre än då ökningstakten låg på mellan (diagram 9.1). Diagram 9.1 Tillväxten i staten och BNP 1990-2001, volymförändringar Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm. Uppgifterna för 1990-1993 avser produktion av statens tjänster. Den statliga tjänsteproduktionen2 har, i mot- sats till BNP, varit ungefär oförändrad i volym och uppgick till räknat i löpande priser . Den ekonomiska krisen föranledde en ökning i produktionen av statliga tjänster till 1993. Det var främst satsningen på den högre utbildningen och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna som gav utslag, men utgifterna för försvaret fortsatte också att öka i volym. låg den statliga produk- tionsvolymen kvar på den, jämfört med decen- niets början, högre nivån för att sedan öka med totalt . Det var främst universiteten och högskolorna, försvaret och kommunikationsområdet som uppvägde nedgångarna inom andra statliga verksamhets- områden. Sammantaget har statens tjänsteproduktion ökat , medan BNP, trots nedgången på under periodens början, stigit något mer. Den statliga produktionen är mycket hete- rogen och utvecklingen kännetecknas av stora variationer mellan de olika verksamhetsom- rådena. I tabell 9.1 sammanfattas statens huvudsakliga arbetsuppgifter. 2 Produktionsvärdet kan skrivas som summan av löner arbetsgivar- avgifter, avskrivningar och inköp av varor och tjänster, där såväl anslags- finansierade som avgiftsfinansierade verksamheter ingår. Tabell 9.1 Statens arbetsuppgifter Militärt och civilt försvar miljö- och naturvård. energi, jordbruk, mineralbrytning, tillverk- ningsindustri, byggnadsverksamhet och Polis-, åklagar- och domstolsväsende, krimi- Allmän och utrikes förvaltning, skatteindriv- Vård, social trygg- Hälso- och sjukvård, allmän administration, forskning, administration av sociala bidrag, social omsorg inkl. integrationsfrågor och Fritidsverksamhet, kultur och religion Indelningen följer en äldre versionen av FN:s Classification of Functions of Government än den som successivt börjat införas i offi- ciell statistik. I den nya grupperas grundforskningen till kategorin allmän förvaltning, medan den tillämpade forskningen fördelas ut på respektive område. Försvaret är, trots nedläggningarna av förband som de olika försvarsbesluten resulterat i, fortfarande det största enskilda stat- liga verksamhetsområdet med en fjärdedel av den totala produktionen (diagram 9.2). Diagram 9.2 Produktion av statliga tjänster fördelad på verksamhetsområden Källa: ESV och Statskontoret Den högre utbildningen och forskningen, har expanderat under hela det gångna decenniet och svarar för drygt en femtedel. Det tredje stora området är näringslivstjänster med knappt en femtedel av den statliga produktionen, varav kommunikationsområdet svarar för . Samhällsskydd och rättskipning, med polis- väsendet som väger tyngst, och allmänna för- valtningstjänster, där , skatte- myndigheterna och länsstyrelserna ingår, bidrar med vardera . Området vård, social trygghet och omsorg, där försäkrings- kassorna och arbetsmarknadsmyndigheterna är viktiga grupper, svarar för av den statliga tjänsteproduktionen. Kulturen som förmedlas t.ex. genom statliga museer och bib- liotek utgör . Tabell 9.2 sammanfattar utvecklingen inom statens olika verksamhetsområden sedan 1993.3 De är rangordnade efter produktionens storlek, vilket också bestämt det följande avsnittets dis- position. Tabell 9.2 Produktion inom statens olika verksamhetsområden 19932001 har den stat- liga produktionen ökat med måttliga . Det är främst satsningar på den högre utbild- 3 Anledningen till att valts är att det är först från detta år som uppgifter på denna detaljnivå finns att tillgå i SCB:s nationalräkenskaper. ningen och forskningen som förklarar upp- gången. Kostnaderna för produktionen inom totalför- svaret uppgick till . Enligt preliminära uppgifter motsvarade det en liten uppgång i löpande priser jämfört med året innan, men räknat i volym minskade produk- tionen . Utvecklingen har varit oregelbunden med såväl upp- som nedgångar. ökade kostna- derna med i volym vardera året. över hela perioden är försvaret lika stort som det var (diagram 9.3). Diagram 9.3 Produktion inom försvaret 1993-2001, volymförändringar Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm. Uppgifterna 2000 och 2001 är en framskrivning med hjälp av statistik från . Produktionsvärdet kan delas upp i komponen- terna löner och förbrukning av varor och tjäns- ter. Förbrukningen kan i sin tur fördelas på löpande omkostnader och kostnader för de s.k. varaktiga varorna, dvs. sådana investeringar som inte har någon alternativ civil användning. Enligt statistiken är det den löpande förbruk- ningen som fått allt större vikt i försvarets pro- duktionsvärde, , medan kostnaderna för de försvarsanställdas löner in- klusive sociala avgifter uppgår till . De har minskat med över en femtedel (diagram 9.4). Diagram 9.4 Produktion, förbrukning och löner i försvaret 1993-2001, volymförändringar Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm. Uppgifterna är en framskrivning med hjälp av statistik från . Kurvornas utseende indikerar dock att fördel- ningen mellan de varaktiga varorna och den löpande förbrukningen är osäker. över en längre tidsperiod är försvarets kostnader större i volym än de var , då de första besparingskraven kom. Högre utbildning och forskning Den högre utbildningen och forskningen produ- cerade tjänster för . Det är en ökning med i volym (diagram 9.5). Diagram 9.5 Produktion av statliga utbildningstjänster och forskning 1993-2001, volymförändringar Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm. Uppgifterna för är en framskrivning med hjälp av statistik från . planade dock ökningstakten ut och produktionen var ungefär lika stor som året innan. De största universiteten, dvs. de i , , och , som till- sammans svarar för en tredjedel av det totala produktionsvärdet, hade en liknande utveckling som området som helhet. Produktionen av näringslivstjänster uppgick till . Räknat i fasta priser är det en marginell minskning jäm- fört med året innan. Produktionsvolymen har dock ökat (diagram 9.6). Diagram 9.6 Produktion av statliga näringslivstjänster 1993-2001, volymförändringar Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm. Uppgifterna är en framskrivning med hjälp av statistik från . Kommunikationstjänsterna, som svarar för av det totala produktionsvärdet inom näringslivstjänsterna, har stigit med en femtedel . Avskrivningarna på de statliga vägarna och järnvägarna, som påverkar produktions- värdet, har uppgått till mellan av produktionen. var andelarna särskilt höga. Kurvans utseende i diagram 9.6 förklaras därför till stor del av be- räkningarna över avskrivningar. Andra näringslivstjänster än kommunikatio- ner har däremot sammantaget minskat i volym . Nedgången har varit spridd på många myndigheter, men koncentrerad till pe- riodens fem första år. är ett exempel och skogsvårdsorganisationen ett annat. Den sjunkande produktionen förklaras av en minskad efterfrågan på de tjänster Lantmäteri- verket tillhandahåller. sationen är den huvudsakliga orsaken avveck- lingen av beredskapsverksamheten. Inom området samhällsskydd och rättskipning producerades tjänster till ett värde av . Det innebär en ned- gång med ett par procent i volym (diagram 9.7). Diagram 9.7 Produktion av samhällsskydd och rättskipningstjänster 1993-2001, volymförändringar Källa: SCB:s natioalräkenskaper. Anm. Uppgifterna är en framskrivning med hjälp av statistik från . Polisväsendet svarar för mer än hälften, , av produktionen. Efter en nedgång har polistjänsterna ökat i volym . Området rättskipning, där såväl domstolar som kronofogdar ingår, svarar för eller en fjärdedel av produktionsvärdet inom området som helhet. ökade tjänsterna med drygt 10 pro- cent i volym. Inom kriminalvårdsmyndigheterna med knappt en femtedel av produktionsvärdet, var uppgången ungefär lika stor. sjönk produktionsvärdet inom rättsväsendet något medan det steg inom kriminalvården. Av de statliga verksamhetsområdena visar de allmänna förvaltningstjänsterna den kraftigaste nedgången . Myndigheterna inom ekonomi, planering, skatter och tullar har sam- mantaget minskat produktionen under så gott som . uppgick den till , vilket innebär en ned- gång i volym jämfört med året innan (diagram 9.8). Diagram 9.8 Produktion av allmänna statliga förvaltnings- tjänster 1993-2001, volymförändringar Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm. Uppgifterna för är en framskrivning med hjälp av statistik från . Utvecklingen påverkas dock av sådana struktu- rella förändringar som att lades ned 1994 och att alla departement samlades till en enda myndighet, 1997.4 Korrigerat för detta reduceras nedgången i de allmänna förvaltningstjänsterna till . Uppgången i kurvorna i diagram 2000 förklaras helt av , där produk- tionen, på det sätt som den mäts i officiell sta- tistik, tillfälligt påverkades av försäljningen av Teliaaktier. Diagram 9.9 visar utvecklingen av tjänsteproduktionen i rensat för denna effekt. Försvarsdepartementet till verksamhetsområdet försvaret och till utbildning. Diagram 9.9 Produktion av tjänster vid , skattemyndigheter och länsstyrelser 1993-2001, volymförändringar Källa: SCB:s nationalräkenskaper och statistik från . , skattemyndigheterna och länsstyrelserna svarar för av produktionen inom de allmänna förvaltnings- tjänsterna. tjänster har ökat med när- mare en femtedel , medan så gott som alla andra myndigheter på området haft ned- gångar . Skattemyndigheterna, som svarar för knappt en fjärdedel av produk- tionen, har t.ex. krympt med närmare en fjärdedel. Även i länsstyrelserna, som tillsammans svarar för , har produktionen gått ned. handlar det om en minskning på drygt en femtedel. Vård, social trygghet och omsorg Inom området vård, social trygghet och omsorg producerades tjänster för . Det är en nedgång i volym , varav ett par procent inföll under periodens sista år (diagram 9.10). Diagram 9.10 Produktion av vård, social trygghetstjänster och omsorg 1993-2001, volymförändringar Vård, social trygghet och omsorg Vård, social trygghet och omsorg totalt Källa: SCB: nationalräkenskaper. Anm. Uppgifterna för är en framskrivning med hjälp av statistik från . Administrationen av socialförsäkringar svarar för hälften av produktionskostnaderna och de stat- liga arbetsmarknadsåtgärderna för drygt en fjärdedel. Resterande verksamhet inom området bedrivs av myndigheter inom social omsorg som t.ex. och Statens institutions- styrelse, och inom hälso- och sjukvård, som t.ex. , och . Det är framför allt myndigheterna inom ar- betsmarknadsområdet, dvs. arbetsförmedlingar, och länsarbetsnämnder, som svarar för produktionsminskningen på om- rådet. Tjänstevolymen har gått ned kraftigt , med en tredjedel, varav . Verksamheten vid andra myndigheter utanför socialförsäkringarna och arbetsmark- nadsområdet har också minskat kraftigt . En stor del berodde på en ned- gång i antalet asylsökande och där- med en lägre aktivitet vid . Nedgången på området som helhet mot- verkades av att produktionen inom försäkrings- kassorna ökat under periodens sista . steg kostnaderna för tjänsterna i volym. Det berodde främst på ökade lönekostnader. Inom området fritidsverksamhet, kultur och religion producerades tjänster för . har produktionen minskat med knappt en femtedel. Nedgången förklaras helt av att vissa kyrkliga tjänster, som tidigare räknats som statliga, efter i samband med kyrkans se- paration från staten i stället ingår som en del i hushållens intresseorganisationer. Om hänsyn tas till huvudmannaskapsbytet var produktions- volymen marginellt större 2001 än tidiga- re. De statliga museerna svarar tillsammans för en tredjedel av produktionsvärdet och Riksantikva- rieämbetet är den största enskilda myndigheten. Eftersom av och verksamhet finansieras via anslag, räknas även de till det statliga kultur- området, trots att de drivs i bolagsform. () bedriver revision genom årlig revision och effektivitetsrevision. Den årliga revisionen avslutas genom uttalanden i revisionsberättelser till regeringen om bl.a. myndigheters årsredovisning samt om ledning- ens förvaltning. Inom effektivitetsrevisionen granskas effektiviteten i statliga åtaganden och statlig verksamhet. RRV lämnar även en årlig rapport till regeringen med en samlad redovisning av revisionens iakttagelser och slutsatser baserat på den årliga revisionen av myndigheterna, särskilda studier, effektivitets- granskningar och regeringsuppdrag samt RRV:s remissyttranden. I detta kapitel görs en genomgång av flertalet av de rapporter effektivitetsrevisionen lämnade och regeringens åtgärder med anled- ning av dessa. Kapitlet innehåller även en redovisning av revisionsberättelser med invändning avseende 2001. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med bedöm- ningen av vilka åtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtas med anledning av invänd- ningarna. Effektivitetsrevisionen har avslutat 18 egen- initierade granskningar . Nedan redo- visas sammanfattningar för 17 av dessa rapporter tillsammans med regeringens bedömningar med anledning av RRV:s slutsatser. Därutöver redo- visas två rapporter . Effektivitetsrevi- sionen genomför även studier på uppdrag av har sex rapporter redovisats. Nedan redovisas sammanfattningar av dessa, tillsammans med regeringens bedöm- ning. anskaffningsverksamhet en granskning av yttre förutsättningar och praktiskt genomförande (RRV 2000:27) är en av de största upphandlande myndigheterna i landet. De stora utgifterna är ett viktigt skäl till att RRV tagit initiativ till att granska anskaffningsverksamhet. Ett annat skäl är att organisatoriskt och ansvarsmässigt delat upp verksamheten på beställar- och utförarenheter. Ytterligare ett motiv för studien är att är i färd med att konkurrensutsätta delar av verksamheten. Rapporten tar dels upp de yttre förutsätt- ningarna för anskaffningsverk- samhet, dels roll som upphandlare och beställare. RRV konstaterar, vad gäller de yttre förutsättningarna, att lagen (1992:1528) om offentlig upphandling () liksom bakom- liggande EG-direktiv är omfattande, svårtill- gängliga och detaljerade. Det är olyckligt från såväl effektivitets- som rättssäkerhetssynpunkt. Lagens konstruktion medför också, enligt RRV, att sanktionsmedlen ofta blir tandlösa. RRV anser att tillsynen måste tillföras mer resurser och befogenheter. För att förbättra efter- levnaden av bör informationen om upphandlingsförfarandena i staten förbättras. När det gäller verksamhet anser RRV att det råder en oacceptabel osäkerhet inom verket om vilka upphandlingsregler som gäller. bör därför utöka den befintliga utbild- ningen om upphandling. Kopplingen mellan banregionerna och den dominerande ut- förarenheten är stark. Regionerna är bl.a. bundna till de ställnings- taganden som produktions besikt- ningsmän gör.