prop · GP03125d2 · 2002-03-06 00:00:00 — Projektet vänder sig till personer som är dömda till sluten rättspsykiatrisk , för Schizofreni, Sahlgrenska frågor driver projektet /Läslust med en speciellt anpassad peda- gogisk undervisningsmetod för personer med kognitiva störningar som orsakats av allvarlig psykisk sjukdom, främst schizofreni. rymmer rutiner och förutsägbarhet (samma schema, samma lärare, inga okända vikarier, undvikande av överraskningar), tydlighet och struktur (en tydlig början och ett tydligt slut), noggranna förklaringar om syftet med övningar och uppgifter genom att relatera till den verklighet indivi- den känner till. Kontaktperson: , tel. , Barn- och ungdomspsykiatri Projektet med neuropsykiatriska problem för år 3 av 3 Flickor med autism, DAMP och dyslexi uppmärksammas inte i lika hög grad som pojkar. Man har därför tillsammans med RBU och Riksföre- ningen Autism vänt sig till ett urval av barnavårdscentraler och skolor med syfte att screena en sammanlagd flickpopulation av ca 5 000 i åldrarna . Flickorna som identifieras och deras föräldrar har erbjudits utredning, diagnos, information och uppföljning och har därefter tillsammans med sina föräldrar och lärare följts genom enkäter Kontaktperson: , tel. för rehabilitering av skallskadade Förstudie till ett projekt gällande samordning och utveckling av hjärnskaderehabilitering En förstudie med syfte att förbättra möjligheterna till rehabilitering för personer med förvärvade hjärnskador och deras anhöriga. Man vill pröva hur man skulle kunna utforma en nationell kartläggning av gruppen personer med förvärvade hjärnskador och vilka resurser för rehabilitering som finns. Kontaktperson: , tel. Projektet barndomsdöva i för år 3 av 3 Den hörselrehabilitering/habilitering som har utvecklats i , har framför allt riktat sig till personer som drabbats av hörselskada eller dövhet i vuxen ålder och som har svenska som sitt första språk. Den som är barndomsdöv och har teckenspråket som sitt första språk samt döva invandrare och döva med andra funktionshinder har dock särskilt stora behov av stöd. , hjälpmedel ska därför tillsammans med i projektform utveckla den pedagogiska hörselvården. Man ska analysera barndomsdövas behov, utveckla metoder för att åtgärda behov, ta fram förslag till fortbildning och kompetensutveckling för personalen och skapa förutsättningar för nya samverkansformer. Projektet har utvecklat verksamheten mycket väl, man har bildat ett regionalt resursteam för vuxna döva i . Under det tredje året ska man arbeta för en permanentning av teamet, med kompetensutveckling, handledning och seminarier för att sprida modellen. Kontaktperson: , tel. Rekryteringsgruppen För aktiv rehabilitering Projektet ett medel i rehabilitering av personer med för år 2 av 2 Föreningen aktiv rehabilitering arbetar sedan 1976 med idrottsträning som ett medel för att nå ett mer aktivt vardags- har föreningen noterat att kajakpaddling och friluftsliv ger många positiva effekter för personer med funktionshinder. Bland annat har man märkt att flera av de som paddlar regelbundet tycks erhålla en förbättrad koordination och balans. Eftersom det är vanligt att fysiskt inaktiva tetraplegiker drabbas av insulinresistens anser föreningen att det är av stor betydelse att undersöka om kajakpaddling kan vara före- byggande i detta avseende. i har visat ett stort intresse för ett samarbete. Syftet är att undersöka hur kajakpaddling kan användas som ett medel i rehabilitering av personer med ryggmärgs- Man ska studera fysiologiska, motoriska, medicinska och men- tala effekter av en lång träningsperiod. Kontaktperson: , tel. Rekryteringsgruppen För aktiv rehabilitering Projektet för inkompletta ryggmärgsskador för år 2 av 3 Föreningens primära målgrupp är ryggmärgsskadade och framför allt de som har en förlamningsskada som innebär att man använder rullstol. kryteringsgruppen vill nu vidga sin målgrupp till att omfatta ryggmärgs- skadade som inte, eller begränsat använder rullstol, en grupp som ändå har liknande problem som smärtor, spasticitet, tarm- och blåstömnings- svårigheter, förslitningsskador på grund av felaktig eller dålig gångteknik m.m. I projektet ingår kartläggning av målgruppens vårdkedja i landets regioner, insamling av skadespecifika behov och förutsättningar, utbild- ning av uppsökare, utveckling av lägerverksamhet, utvärdering och er- Kontaktperson: , tel. Mental Hälsa (RSMH) Utveckling av metoder för psykoser/schizofreni/rösthörare för år 3 av 3 Ett projekt som rör människor som har återkommande psykoser och/eller som hör röster. Med och som förebild har man bildat ett nätverk för människor som hör röster. verk kan rösthörande få hjälp och stöd i hur de ska hantera sina röster av andra med samma erfarenheter. RSMH har intervjuat rösthörande som Frågeställningar som behandlats är: Hur är det att leva med psykoser/schizofreni och höra röster, vad tror man är de grundläggande orsakerna till att man får psykoser och/eller hör röster? Kan man utveckla strategier för att känna igen tidiga återfall? man stödja varandra m.m. Särskild utbildning av nätverksvägledare har påbörjats och fortsätter liksom framställning av olika former av studie- Kontaktperson: , tel. , Ungdomar och Vuxna för år 3 av 3 Personer med intellektuella funktionshinder som bor i egen bostad kan bli isolerade och utnyttjade på olika sätt. S.k. träffpunkter, dvs. bostadsområdet med personal som ger stöd och service, kan minska bl.a. Förbundet ska belysa hur ett bra stöd kan se ut ur brukarens perspektiv och utveckla träffpunktsverksamheten så att den svarar mot brukarnas behov. Arbetet ska resultera i en rapport som kan användas vid planeringen av boende och stöd. Kontaktperson: , tel. Projektet ) för personer med autismspekt- vill utveckla ett pedagogiskt instrument för att träna kommunikation hos barn, ungdomar och vuxna personer med autism- Man har funnit att det finns goda möjligheter att ut- veckla expressiv kommunikation bl.a. genom intensiv och systematiserad kommunikations- och samspelsträning. Metoden finns utvecklad vid Au- tismverksamheten i Delawere, . I föds ca 100 barn med autism de flesta av dessa är pojkar. Ett av de huvudsakliga symp- tomen är svår begränsning av förmågan till ömsesidig kommunikation. Med tidig, väl planerad undervisning kan personer med autism trots sina svårigheter göra framsteg. Målet med projektet är att utarbeta en svensk modell för expressiv kommunikationsträning. kunskaperna att spridas via och genom utbild- ningsinsatser av Utbildningscenter Autism. Kontaktperson: , tel. för år 3 av 3 Vid (SiS) ungdomshem utreder och behand- lar man ungdomar med tung social problematik. teras flera fall av DAMP och liknande neurologiskt betingade funktions- Det är enligt SiS sannolikt att dessa funktionshinder är över- representerade bland ungdomarna inom SiS verksamhetsområde. ungdomar behöver speciella resurser och stor kompetens hos behand- lingspersonalen och ungdomarnas föräldrar behöver stöd och förståelse om de ska orka vara en resurs i behandlingen. tillsammans med och Ungdomar en utbildningssatsning för personal, ungdomar och deras föräldrar. Kontaktperson: , tel. för år 1 av 3 Ungdomarna vid SiS ungdomshem saknar ofta ett fungerande nätverk och kontakt med världen utanför institutionen. Samhällsarbetare () ska tillsammans med SiS introducera och orga- Medlemmar ur RFS-föreningar ska besöka ungdomarna och delta i olika aktiviteter tillsammans med ungdomar i en Lekmännen ska fungera som en länk mellan institutionen och samhället och bidra till att förbättra ungdomarnas kontakt med och kunskaper om världen utanför institutionen. slutna institutioner ökar också genom besöksverksamheten. startar vid Råby ungdomshem i med informations- och kontaktar- bete samt framtagning av utbildningsinnehåll, rekrytering och utbildning Kursledare ska utbildas och besöksgrupper på andra ung- domshem ska bildas. I projektet ingår också konferensverksamhet för er- Kontaktperson: , tel. för år 2 av 3 ska i samarbete med föräldrar skapa en svensk modell där den s.k. konduktiva pedagogiken förenas med Östergårds egna idéer och kunskaper. Barnen lär sig nya rörelsemönster som övas och används i vardagsrutinerna som av- och påklädning, måltider, toalett- Aktiviteterna genomsyras av strävan att stärka barnets själv- känsla och stimulera till att utveckla självständighet. Kontaktperson: , tel. Projektet som friskvård för personer med inkomplett rygg- för år 1 av 3 Stiftelsen vill tillsammans med Föreningen aktiv rehabilitering skapa möjlighet till ridning som träningsform i re- habiliterande syfte samt slussa vidare dem som blir intresserade av att ut- öva ridning som friskvård/fritidsaktivitet till t.ex. ridskolor. är i första hand personer med inkomplett ryggmärgsskada men även ryggmärgsskadade som är rullstolsburna och personer med andra neuro- Med detta projekt är målet att skapa en obruten kedja mellan ridterapi, resursstärkt fritid/friskvård och möjlighet att utöva rid- ning i ordinarie verksamheter. Man kommer att sprida erfarenheter och nya kunskaper både genom branschtidskrifter, direktinformation, utbild- ningar samt mässor och seminarier. Kontaktperson: , tel. Projektet en smärtskola för personer med ryggmärgsskador för år 1 av 2 Mer än hälften av dem som drabbas av förvärvad ryggmärgsskada lider av nervsmärta som kan upplevas som värre än förlamning och känslobortfall. Smärtan är svår att bota eller ens lindra med traditionell medicinsk behandling. Spinalis vill nu pröva om ett beteendeinriktat behandlingsprogram en s.k. Smärtcirkel, kan komplettera traditionell medicinsk behandling. Syftet med Smärtcirkeln är att öka förståelsen för och kunskapen kring smärtans uppkomst och behandling av smärta, att diskutera svårigheter man möter och hur man kan påverka dessa och att delge varandra erfarenheter. Kontaktperson: , tel. Svenska kommittén för () SVERI-modellen ett tvärsektoriellt samarbete inom rehabiliteringsområdet () är ett samarbetsorgan mellan handikapporganisationer, frivilligorganisationer, yrkesorganisationer och olika samhällsorgan. vill skapa en plattform för information och kunskapsutbyte mellan såväl brukarsom producentorganisationer och samhällsorgan. Kontaktperson: , tel. Förbundet och Skrivsvårigheter (FMLS) för år 2 av 3 Förbundet ska samla och utveckla den kunskap som finns om textens tillgänglighet för personer som har läs- och skrivsvårigheter/dyslexi för att på samma sätt som redan finns för synskadade och utvecklingsstörda utveckla plattformar och kravspecifikationer. Det primära syftet är att hos textproducenter i samhället (läromedel, samhällsinformation och övrig textbaserad kommunikation) öka insikterna om vikten av att göra texten tillgänglig för personer med läs- och skrivsvårigheter och därmed även för läsare i allmänhet. Projektet genomförs tillsammans med , , Stiftelsen , Föreningen , , , m.fl. Kontaktperson: , tel. Handikappförbundens Samarbetsorgan (HSO) Projektet inför ordförandeperiod i EU för år 2 av 2 Ett projekt med syfte att under ordförandeskap i EU lyfta fram handikappaspekter inom de områden som regeringen prioriterar samt de frågor som handikapprörelsen prioriterar. Man arbetar med tre områden: a) Opinionsbildning kring de ämnesval som regeringen prioriterat, dels på angelägna frågor som inte prioriterats, b) Tillgänglighetsgranskning dvs. granska att de aktiviteter som genomförs är tillgängliga för alla (lokaler, informationsmaterial, webb-tjänster m.m.) samt c) en Europeisk konferens kring Agenda 22 som är en sorts bruksanvisning för hur man kan använda FNs standardregler på lokal, regional och central nivå. Kontaktperson: , tel. Projektet brandskydd av personer med funktionshinder för år 1 av 3 Det finns stora brister i utrymningssäkerheten för personer med funktionshinder i kulturbyggnader. Neurologiskt och ska därför tillsammans med EIDD () och Tekniska Högskolan genomföra ett projekt som beräknas pågå under . Samarbete ska ske med Handikappombundsmannen, , , och . I projektet kommer man att behandla olika brandskydskomponenter som rör brandkårshissar, trösklar, larm, personalantal, svåröppnade nöddörrar, svårtolkade instruktioner m.m. Kontaktperson: , tel. för år 2 av 2 För synskadade är möjligheten att resa helt självständigt begränsad. av de förändringar som sker som t.ex. införande av biljettautomater, ron- deller i stället för ljus- och ljudreglerade gatukorsningar, obemannade stationer och terminaler m.m. påverkar ibland negativt möjligheterna att resa självständigt för denna målgrupp. Förbundet vill därför under- söka vilka åtgärder som behövs för att ge synskadade bästa resesituation samt sprida information till berörda parter om vilka åtgärder som är be- tydelsefulla för synskadade i hela reskedjan (från dörr till dörr). två ska man genomföra spridning av information och kunskap om synskadades behov och positiva lösningar med hjälp av informations- video och informationsfolder samt seminarier. Kontaktperson: , tel. Projektet tillgänglighet för synskadade i den publika miljön För att synskadade ska kunna delta i de inventeringar och åtgärdsprogram som kommuner och landsting startat för att göra mer tillgängligt (nationella handlingsplanen) krävs stöd, bl.a. ökad kunskap om synskadades tillgänglighetssituation och vilka lösningar som finns eller kan utvecklas. Förbundet vill därför ta fram ett studiematerial (bl.a. med beskrivningar av goda och dåliga lösningar) för cirkel- och kursverksamhet. Kontaktperson: , tel. Projektet för år 2 av 2 Riksgymnasiet för döva finns i och därför studerar ovanligt många döva studenter vid . är koordinator för ett internationellt EU-projekt med syfte att stödja döva att uppnå full delaktighet och jämlikhet i samhället. Projektet bedrivs i samverkan med bl.a. , hörselskadade och språkstörda barn. I vart och ett av deltagarländerna bildas utvecklingsteam med uppgift att tillsammans med de övriga länderna bestämma kursinnehåll, rekrytera studenter och genomföra utbildning för att lära sig de olika ländernas utbildnings- och handikappolitik (både webbaserad och tillsammans i vanlig utbildning). Kontaktperson: , tel. Utsatta barn och ungdomar Projektet flyktingbarn för år 2 av 2 kommun är en glesbygdskommun i som tagit emot många flyktingar från olika länder och i synnerhet familjer från Bosnien. För många av barnen är det besvärligt i skolan. De har problem med socialisering, de deltar inte i någon form av ungdomsverksamhet, varken inom idrottsrörelsen eller andra ideella rörelser. En grupp av ungdomar ska med hjälp av en projektledare stimuleras till skapande verksamhet. På så sätt kan de sedan vara förebilder för andra ungdomar och barn. Målet är att barnen på ett naturligt sätt ska finnas med i olika sammanslutningar och organisationer med andra svenska barn och ungdomar. Man vill under projektets andra fas fortsätta aktiviteterna samt arrangera en konferens där man bjuder in andra ideella organisationer och presenterar projektet och metoderna. Kontaktperson: , tel. för år 2 av 3 engagerar frivilligarbetare med målsättning att hjälpa barnen till föräldrar som kämpar med en rehabilitering av ett missbruk eller som med stöd klarar ett eget liv trots psykiskt funktionshinder. att nå barnen ska man vända sig till skolhälsovården, barnomsorgen, BVC, öppna förskolor m.fl. Dessa instanser ska kunna rekommendera föräldrarna att vända sig till projektet för att få hjälp till sina barn. som är nyskapande i projektet är att den grupp som man i första hand vänder sig till inte är de som redan är kända av utan de som ännu inte är det, och som kanske inte kommer att behöva några insatser därifrån om de får hjälp genom projektet. Kontaktperson: , tel. Föreningen arbetar preventivt med barn i missbruksmiljö med målsättningen att förbättra hela familjens hälsa och välmående. 2 000 bildades en arbetsgrupp i med personer som i sina ar- beten på olika sätt berörts och upprörts över hur barn kommer i kläm. Alkoholister, narkomaner, psykiskt sjuka och/eller våldsamma personer kan vara föräldrar. Deras tillstånd kan medföra en personlighetsför- ändring som gör att föräldern ändrar karaktär och blir skrämmande och främmande inför sina barn. Föreningen vill synliggöra barnens situation genom att arrangera en konferens med fokusering på barns upplevelser, barns och föräldrars rättigheter samt skärskådar idéer och rådande upp- fattningar om vad som är barns bästa. Kontaktperson: , tel. för år 1 av 2 Föreningen vill utveckla psykosociala aktivitetsprogram i skolor där klassmorfäder finns och med dessa som bas ge ny och starkare möjlighet att skapa bättre sociala villkor för barnen. I en skola där en klassmorfar finns får ca 30100 barn en nära relation till en vuxen man med allt vad det innebär av ökad trygghet, stimulans, att bli sedd och hörd och få en Man vill samarbeta med åtta skolor för en försöksverk- Man vill skapa psykosociala aktivitetsprogram som kan bli modell så att metoden kan spridas till andra skolor. Kontaktperson: , tel. för schizofreni (IFS) i för år 2 av 3 Föreningen arbetar med barn till psykiskt sjuka och funktionshindrade Målet är att genom gruppverksamhet stödja och hjälpa barnen som under professionell ledning ska få hjälp att upptäcka sina egna behov, känslor och förutsättningar så att de inte sugs in i den sjuke förälderns föreställningsvärd på ett destruktivt sätt. lokalhyra och inredning av kontor. Man får processhandledning av så att metoden och verktygen kan Kontaktperson: , tel. Projektet på trygg grund för år 3 av 3 Målgruppen är socialt utsatta barn och föräldrar som inte lever tillsam- mans eller där barnet lever med endast en av föräldrarna. som arbetar med hivpositiva missbrukare, har sett att verksamheten man bedriver fungerar mycket bra för föräldrar med missbruksproblem i deras umgänge med sina barn. De har på (föreningens rekreations- anläggning i ) upplevt positiva stunder i kontakten som de själva inte trodde att de mer skulle kunna göra. Idén har därför vidare- Föreningen vill kunna erbjuda en mötesplats för utsatta för- äldrar och barn. En plats där alla parter kan vara trygga med att det inte förekommer alkohol eller droger och där det yttersta ansvaret för trivsel och ordning ligger hos Convictus personal och volontärer. åstadkomma en grundstomme till en ny metod i socialt arbete där mötet på ett nytt sätt mellan föräldrar och barn blir en positiv utgångspunkt som i sin tur kan innebära en återförening med föräldrarna. förening behöver inte betyda att barnen och föräldrarna måste bo tillsam- mans men att de på ett psykiskt plan kan återförenas, eller åtminstone lära känna varandra. Man samarbetar med socialförvaltningar, kriminal- vården och frivilligorganisationer. Kontaktperson: , tel. i (LO) Projektet är ett samarbete mellan LO, TCO, och Kommittén mot Målgrupp är personal inom förskola och skola som arbetar med barn . Syftet är att kunna se tecken på barnmisshandel och försummelse och att medvetandegöra personalen om Man kommer att vända sig till förskolor, skolor, skolbarnomsorg och BVC. Man gör ett skolpaket, ett informa- tionspaket till BVC, ett informationspaket till vårdcentraler samt för- Kontaktperson: , tel. Projektet för barn och ungdomar, påverkade av krig och konflikt för år 1 av 3 Fler och fler larmsignaler har kommit om traumaiserade ungdomar med flyktingbakgrund. Rapporter visar också att den psykiska ohälsan antas vara 23 gånger vanligare bland nyanlända flyktingbarn än bland barn i övriga västvärlden. Barnen och ungdomarna riskerar livslånga psykiska skador om de inte får hjälp och stöd att komma över Vanligt bland dessa ungdomar är inlärningssvårigheter som ofta är en följd av förhöjd ångestnivå med sömnsvårigheter störande beteende i inlärningssituationen, hög frånvaro i skolan, social isolering I Röda Korset center i har man arbetat mot denna målgrupp och det är detta centers erfarenheter som ska spridas till övriga center i , , och . Kontaktperson: , tel. Gränsöverskridande möten för år 2 av 3 i är en 19 skola där av eleverna har invandrarbakgrund. Flertalet barn har ingen eller begränsad kontakt med sin far- och morföräldrageneration eftersom dessa i allmänhet inte bor i . Elever och lärare från årskurs sex på skolan råkade i samband med en friluftsdag komma i kontakt med badmintonspelare från pensionärsidrottsklubben 82-senior. Kontakten upplevdes som mycket positiv både från elevernas och föreningens sida. Föreningen och skolan har efter detta spontanmöte utarbetat ett projekt där föreningen arrangerar idrottsaktiviteter utanför skolan för eleverna inom ramen för ämnet elevens val. Medlemmar från föreningen kommer också att medverka i undervisning och på föräldramöten. Arrangörerna räknar med en dubbelriktad effekt av projektet. Dels får ungdomarna kontakt med en generation som de sällan träffar annars. Utöver kontakten över generationsgränsen ska eleverna även få bättre kontakt med det svenska språket och samhället. Å andra sidan får pensionärerna i föreningen en kontakt med och kunskap om invandrarungdomar som de flesta saknar. Kontaktperson: , tel. för år 1 av 3 Föreningen vill genom projektet dra i gång en göteborgsbaserad månadstidning motsvarande Situation . kommer hemlösa i staden att erbjudas arbete som genererar egna inkomster. Projektet ska även innefatta möjligheter för de hemlösa till utbildningar, sociala aktiviteter och annat stöd. Genom ett särskilt stödvänsprojekt kommer ungdomar att stötta andra unga som försöker att komma ifrån missbrukarkretsar. Kontaktperson: , tel. Mottagare av stöd ur Allmänna arvsfonden i (AFASI) Förbundet i (FBIS) svårigheter (FMLS) Förbundet med Läs- och Skriv- svårigheter (FMLS) och Vuxna (FUB) och Vuxna (FUB) och Vuxna (FUB) Handikappförbundens Samarbetsorgan (HSO) Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) i Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) i Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) i Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) i Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) i för schizofreni (IFS) i centrala för schizofreni (IFS) i för schizofreni (IFS) i Östra för schizofreni och andra psykotiska störningar (ISPS) i Intressegruppen för Assistansberättigade (IFA) Rekryteringsgruppen För aktiv rehabilitering åt narkotika- och Läke- medelsberoende (RFHL) domar (RBU) Mental Hälsa (RSMH) Mental Hälsa (RSMH) i Mental Hälsa (RSMH) i Mental Hälsa (RSMH) i Mental Hälsa (RSMH) i domar och Vuxna (FUB) för familjer med Hepatit-B-bärande barn (RFHB) () i län Unga Synskadade (US) i Pingstförsamlingarnas Ungdomsarbete (PU) Unga Örnar Bomhus, Stiftelser/studieförbund m fl Grosshandlare . Ågrens Donationsfond för Schizofreni (IFS) i Svensk Idrotts Studie- och () i Väst Tjänstemännens Bildningsverksamhet (TBV) , Barn- och ungdomspsykiatri (), Pedagogiska Barnens Underjordiska Scen (BUS) Vargarna (BKV) Föreningen till sexuellt utnyttjade barn Föreningen och Musiker mot Tinnitus Föreningen som samverkan för dona- tion av organ och vävnader Föreningen till (VBTA) Föreningen Å. PÅDÅ. (HK TAIK) Handikappidrottens Samarbetsorgan i (HISO) Hem och i särskola Gymnastik och (GoIF) Internationell Klubb Vorta Drom för stöd åt personer med behov av psykiatrisk vård eller omsorg (INSIES) förening (KOOPi) i (LO) för Råd och Stöd Ek. Allmänna (LAIK Fotboll) för sjuka barns behov (NOBAB) och Psykisk Hälsa (SPH) Samarbetsorgan för Etniska Organisationer i Sociala kooperativens intresseorganisation (SKOOPI) Gymnastik och () Svenska Royal Rangers (SRR) Invandrare Mot Narkotika () i Kristna Råd (SKR) The Youth Promotion Collab Chapter Turism för alla i Ek. förening (TFA) Dövas Dator och Informationstekniska förening (ÖDDITF) Idrotts Sällskap (ÖIS) Till pågående eller nya satsningar Arvsfondsdelegationen (har en del av dessa medel fördelats) Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelsen 2001/02:125 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under .