prop · GP0384 · 2002-02-06 00:00:00 — Barntillägget skall vidare utges på grundval av samma antal försäkringsår som ligger till grund för beräkningen av sjukersättning i form av garantiersättning, eller skulle ha legat till grund för beräkning av garantiersättning om den för- säkrade hade haft rätt till sådan ersättning, dvs. 9 Ändringar i övriga lagar 9.1Skattefrihet för efterlevandestöd till barn m.m. Regeringens förslag: Efterlevandestöd till barn enligt lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn skall vara skattefri inkomst. Barnpension enligt ovan nämnda lag skall enbart tas upp till beskattning till den del pensionen, tillsammans med efterlevandestöd till barn, för överstiger en tolftedel av av prisbasbeloppet om en förälder har avlidit och av prisbasbeloppet om båda föräldrarna avlidit. Detta skall också gälla yrkesskadelivränta till efterlevande till den del livräntan medfört minskning av den del av barnpensionen och efterlevandestö- det till barn som inte skall beskattas. Underhållsstöd enligt lagen (1996:1030) om underhållsstöd skall inte utges till ett barn som förlorat en förälder eller båda sina föräldrar genom dödsfall. Skälen för regeringens förslag: Enligt inkomstskattelagen (1999:1229) är barnpension inte att anse som skattepliktig till den del pensionen för inte överstiger en tolftedel av av prisbasbeloppet eller, vid pension efter båda föräldrarna, av Ett belopp som motsvarar garantinivån är således skatte- Prop. 2001/02:84 fritt enligt dagens regler. Regeringen anser att den gällande bestämmelsen om viss skatte- befrielse är rimlig och att den även skall gälla för efterlevandestöd till barn och barnpension enligt lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Skattefriheten skall gälla oberoende av om ersättningen till barnet helt består av efterlevandestöd till barn eller om den helt eller delvis består av barnpension. Mot bakgrund av detta före- slår regeringen därför att efterlevandestöd till barn skall anses som skat- tefri inkomst. Regeringen föreslår också att barnpension skall tas upp till beskattning endast till den del den tillsammans med efterlevandestöd till barn för överstiger en tolftedel av av prisbasbe- loppet, eller om båda föräldrarna avlidit av prisbasbeloppet. Detta skall också gälla den del av yrkesskadelivränta till efterlevande som föranlett minskning av den del av barnpension och efterlevandestöd till barn som inte är skattepliktig. Efterlevandestöd till barn utgör grundskydd för barn vars ena förälder eller båda föräldrarna har avlidit. Efterlevandestödet har konstruerats för att barn till en avliden förälder i princip skall ges samma ekonomiska grundskydd som barn till särlevande föräldrar ges genom underhållstöd enligt lagen (1996:1030) om underhållsstöd. Som en konsekvens av detta skall ett barn till en avliden förälder inte vara berättigat till underhålls- stöd, eftersom hon eller han alltid kommer att erhålla ett minimiskydd genom efterlevandestödet till barn. Regeringen föreslår därför att under- hållsstöd enligt nämnda lag inte skall utges till ett barn som förlorat en förälder eller båda sina föräldrar genom dödsfall. Regeringens förslag: Pensionspoäng skall inte fastställas för den som är född eller . Skälen för regeringens förslag: Personer som är födda eller se- nare omfattas helt av de reformerade reglerna för ålderspension, medan de som är födda tidigare åtminstone till en del omfattas av de äldre reg- lerna i ATP-systemet. För att beräkna tilläggspension enligt äldre regler behöver pensionspoäng fastställas medan ålderspension enligt de refor- merade reglerna inte beräknas utifrån pensionspoäng. För att beräkna ål- derspension för dem som är födda eller senare behöver således ingen pensionspoäng fastställas. Reglerna för förtidspension är dock de samma oavsett ålder och för att beräkna förtidspension måste pensions- poäng fastställas. ersätts emellertid förtidspensionen av sjukersättning och aktivitetsersättning. Reglerna för de nya förmå- nerna har anpassats till det reformerade ålderspensionssystemet. Följakt- ligen skall inte sjukersättning eller aktivitetsersättning beräknas utifrån pensionspoäng. skall det därför inte längre fastställas pensionspoäng för dem som är födda eller . Regeringens förslag: För handikappersättning och vårdbidrag skall reglerna om sammanträffande av förmåner tillämpas, vilket innebär att en retroaktiv utbetalning av förmånerna skall kunna minskas med utbetalt försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen (2001:453) som har betalats ut . Skälen för regeringens förslag: I vissa fall kan en försäkrad få en ret- roaktiv ersättning för en period för vilken det har betalats ut eko- nomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:453). I dessa fall av sam- manträffande av förmåner skall den retroaktiva ersättningen minskas med redan utbetald ersättning (17 kap. 1 § lagen >1962:381@ om allmän försäkring). När reglerna om handikappersättning reformerades med anledning av ålderspensionsreformen, togs det in bestämmelser om vilka regler i lagen om allmän försäkring som även skulle vara tillämpliga för handikapper- sättning och vårdbidrag. Av förbiseende togs inte reglerna om samman- träffande av förmåner in i förteckningen. Regeringen föreslår nu att dessa regler för sammanträffande av förmåner även skall gälla vid tillämpning av de nya reglerna om handikappersättning och vårdbidrag . 9.4Rätt till pension och sjukersättning efter 2002 för bosatta utomlands Regeringens förslag: Den som vid utgången av 2000 uppbar folkpen- sion vid bosättning utomlands, och som fortfarande gör det vid ut- gången av 2002, skall fr.o.m. ha rätt till sådan sjukersätt- ning eller pension som träder istället för folkpensionen. Skälen till regeringens förslag: I socialförsäkringslagen, som trädde i kraft , görs en avgränsning mellan arbetsbaserade och bosättningsbaserade förmåner. Till de bosättningsbaserade förmånerna räknas folkpensionen beräknad i förhållande till antalet bosättningsår. För de bosättningsbaserade förmånerna infördes i lagen begränsningar för rätten att uppbära förmånen vid bosättning utomlands. Till de nya reglerna finns övergångsbestämmelser som innebär att den som vid ut- gången av 2000 uppbar folkpension vid bosättning utomlands skall ha fortsätt rätt till denna även efter det att den nya lagen trätt i kraft. Efter- som folkpensionen avskaffas föreslår regeringen nu att övergångsbestämmelsen kompletteras så att de som får folkpension vid bosättning utomlands enligt övergångsbestämmelsen även får den pension eller sjukersättning som ersätter folkpensionen ut- betald till utlandet. Kompletteringar i lagen om bostadstillägg till Regeringens förslag: Hemmavarande barns andel av bostadskostna- den skall, även enligt de gällande reglerna för bostadstill- lägg, räknas med i bostadskostnaden om barnet antingen inte har fyllt eller får studiehjälp eller förlängt barnbidrag. En ytterligare för- utsättning är att barnet inte är självförsörjande. Vid beräkning av särskilt bostadstillägg skall inkomsten beräknas till hälften av makarnas gemensamma inkomst. Skälen för regeringens förslag: har beslutat att höja åldersgränsen för när ett barn skall anses svara för sin del av bo- stadskostnaden vid beräkning av bostadstillägg till pensionärer och vid inkomstprövning av folkpension i form av änkepension (prop. 2001/2002:1 volym 6, bet. 2001/02:SfU1, rskr. 2001/02:84). Reg- lerna har förts in i lagen (1993:308) om bostadstillägg till pensionärer. Till följd av ålderspensionsreformen har beslutat om ett nytt regelsystem för bostadstillägg fr.o.m. (prop. 2000/01:140 Reformerade regler för bostadstillägg till pensionärer m.fl., bet. 2001/02:SfU3, rskr. 2001/02:10). Regeringen föreslår nu att nämnda åldersgräns skall vara även i den nya lagen. Vid beräkning av bostadstillägg för makar beräknas inkomsten för var och en av dem till hälften av deras gemensamma inkomst. Detta skall även gälla vid beräkning av särskilt bostadstillägg, vilket framgår av mo- tivtexten i propositionen Reformerade regler för bostadstillägg till pen- sionärer m.fl. Lagtexten har dock fått en något otydlig utformning vad gäller hur inkomsten för makar skall beräknas i dessa fall. Regeringen föreslår därför att ett förtydligande görs i 21 § så att det klart framgår att inkomsten för den som är gift skall beräknas till hälften av makarnas ge- mensamma inkomst. Inkomsten skall enligt bestämmelserna lägst tas upp till ett belopp motsvarande fribeloppet med avdrag för preliminär skatt. Denna nivå för lägsta inkomst skall inte beräknas för makarna gemen- samt utan beräknas för makarna var för sig. 9.6Justering av reglerna för omräkning av hustrutillägg Regeringens förslag: Omräkning av hustrutillägg och bostadstillägg till sådan förmån skall göras till . Hustrutillägg skall även kunna betalas ut till en kvinna vars make får sjukersättning. Skälen för regeringens förslag: Hustrutillägg är en inkomstprövad förmån som kan utges till vissa kvinnor vars make uppbär folkpension i form av ålderspension eller förtidspension. Förmånen är dock under av- veckling och nybeviljas inga hustrutillägg. betalas hustrutillägg endast ut till ett tjugotal kvinnor. Samtliga av dessa har beviljats hustrutillägg på särskilda skäl, vilket innebär att det kommer att dröja ytterligare innan förmånen är helt avvecklad. Hustrutillägg prövas samordnat med bostadstillägg till pensionärer och Prop. 2001/02:84 enligt samma regelsystem som detta. Med anledning av ålderspensionsreformen har beslutat om reformerade regler för bostadstillägg fr.o.m. . Efter- som hustrutillägget prövas samordnat med bostadstillägget ändrades reglerna för hustrutillägg vad gäller inkomstprövningen. För övergången till de nya reglerna gäller således särskilda övergångsbe- stämmelser som innebär att omräkning av bostadstillägg och hustrutillägg skall ske . Till dess att omräkning skett skall beloppet för betalas ut. avskaffas folkpensionen och ersätts av nya grund- skyddsförmåner i form av garantipension och garantiersättning. Till följd av att det särskilda grundavdraget avskaffas kommer dessa nya grundskyddsförmåner att betalas ut med ett högre bruttobelopp än tidi- gare folkpensionsförmåner. Den omräkning till de nya förmånerna som skall ske till omfattar även hustrutilläggen. Eftersom inkomstprövningen av hustrutillägget och bostadstillägget sker integrerat, måste i praktiken hela omräkningen, dvs. även omräkningen till den nya inkomstprövningen, göras . Övergångsbestämmelsen i reglerna för hustrutillägg bör därför ändras så att de nya reglerna strikt tillämpas från , dvs. så att hustrutillägget betalas ut enligt nya regler . Detta gäller då också för bostadstillägg till hustrutillägg. Från ersätts förtidspensionen av sjukersättning och aktivitetsersättning. Eftersom även de nya förmånerna grundar rätt till bostadstillägg bör de på motsvarande sätt kunna grunda rätt till hustrutillägg till kvinna vars make uppbär sjukersättning. Detta är också i linje med dagens regler där hustrutillägg kan betalas till kvinna vars make uppbär förtidspension. Regeringen föreslår därför att reglerna för hustrutillägg kompletteras på angivet sätt. Tidpunkten för när uppgiftsskyldighet för beräkning av garantipension skall träda i kraft Regeringens förslag: Bestämmelserna om uppgiftsskyldighet av be- tydelse för beräkning av garantipension till personer födda och tidigare skall träda i kraft . Skälen för regeringens förslag: Tjänstepension ingår i beräkningen av garantipension till ålderspension för personer som är födda eller Det är då den taxerade uppgiften om tjänstepension som skall Enligt övergångsbestämmelsen skall dock beloppen för okto- ber 2002 användas för personer som är födda eller Denna övergångsbestämmelse träder i kraft . För att kunna tillämpa övergångsbestämmelsen för beräkning av ga- rantipension fr.o.m. måste hämta in uppgifter om bl.a. tjänstepension för ett stort antal personer. av det måste arbetet påbörjas . Viss del av arbetet kan givetvis påbörjas utan att uppgiftsskyldigheten trätt i kraft men för att underlätta arbetet bör bestämmelsen om uppgiftsskyldighet tidigareläggas. ingen föreslår därför att bestämmelserna om uppgiftsskyldighet i lagen Prop. 2001/02:84 (2000:798) om ändring i langen om garantipension skall träda i kraft den 9.8Följdändringar och förtydliganden i övriga lagar Regeringens förslag: Följdändringar som hänger samman med att la- gar och ersättningar i och med reformeringen bytt namn görs i berörda lagar. Därutöver görs vissa förtydliganden i några lagar. Utöver de förslag till anpassningar som har tagits upp under övriga av- snitt har följdändringar och förtydliganden gjorts i ett antal lagar. Här av- ses t.ex. sådana följdändringar som hänger samman med att lagar och er- sättningar i och med reformeringen bytt namn och att därmed även hän- visningar i andra lagar måste följdändras. Ändringarna innebär i dessa avseenden ingen ändring i sak. Förslag till sådana ändringar finns i följ- ande lagar och paragrafer. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän för- 19 kap. 1 § 20 kap. 2 § Lag om ändring i lagen (2001:489) om ändring i la- 9 kap. 12 § gen (1962:381) om allmän försäkring 3 kap. 3 § 17 kap. 2 § Lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård 12, 44 §§ Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 7 kap. 7 § Lag om ändring i lagen (1982:80) om anställnings- 4, 33 §§ Lag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning till Lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löne- skatt på vissa förvärvsinkomster Lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och ser- vice till vissa funktionshindrade Lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshets- Lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrun- 12 kap. 9 § Lag om ändring i lagen (1998:675) om införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension Lag om ändring i lagen (1998:702) om garantipen- 3 kap. 6 § 4 kap. 3 § 5 kap. 4 § Lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) Lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 8 kap. 9 § 10 kap. 2, 5 §§ 11 kap. 30, 40 §§ 28 kap. 9 § 58 kap. 10, 24 §§ Lag om ändring i lagen (2000:461) om 1 kap. 10 § efterlevandepension och efterlevandestöd till barn 5 kap. 3, 4 §§ 6 kap. 8 § 7 kap. 2 § Lag om ändring i lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och Lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) 3 kap. 16 § Lag om ändring i lagen (2000:981) om fördelning av 3, 8 §§ På grund förändringarnas art har förslagen inte tagits upp särskilt i någon förslagsruta. Respektive förändring kommenteras i författningskommen- taren. Förslagen i denna proposition är till övervägande del mindre återstående anpassningar och justeringar i de regelsystem som berörs av ålderspensionsreformen. Ändringarna är oftast marginella eller berör mycket få personer och de ekonomiska konsekvenserna blir därför synnerligen begränsade. I några fall lämnas emellertid förslag som inte är anpassningar och där de ekonomiska effekterna är mer betydelsefulla. De ekonomiska konsekvenserna av dessa sammanfattas nedan. Barnårsrätt för adoptivföräldrar. Förslaget medför att kostnaderna för statliga ålderspensionsavgifter ökar något. Den retroaktiva barnårsrätten för dessa fall innebär också att belastningen på pensionssystemet ökar marginellt. De ekonomiska effekterna av förslaget är beroende av flera faktorer under en lång retroaktiv tid. Eftersom det inte finns tillräckliga uppgifter om detta har de ekonomiska konsekvenserna av förslaget inte kunnat beräknas. Förslaget innebär en utökad pensionsrätt, vilket i sin tur ökar belastningen på pensionssystemet. De som får den utökade pensionsrätten betalar emellertid avgifter som motsvarar pensionsrätten, varför avgift och pensionsrätt nu balanserar varandra. Den ökade belastningen för pensionssystemet i form av pensionsrätter beräknas uppgå till . Förslaget medför ingen mätbar effekt på statsbudgeten. Ändrad beräkning av garantipension för personer födda eller tidigare. Förslaget är en följd av tidigare beslutade förändringar av det särskilda grundavdraget. Förslaget beräknas leda till ökade utgifter på anslaget för ålderspensioner med år Prop. 2001/02:84 2003. Ändrade regler för beräkning av garantipension för efterlevande med avkortad efterlevandepension. Förslaget innebär att utgifterna på anslaget för efterlevandepensioner för vuxna ökar med . 11.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Denna paragraf är ny. Första stycket har sin motsvarighet i nuvarande 10 kap. 4 § andra stycket. (10 kap. 4 § upphävd fr.o.m. , prop. 1999/2000:91 Efterlevandepensioner och efterlevandestöd till barn). Av bestämmelsen framgår att en samordning skall ske mellan aktivitetsersättning i form av garantiersättning och efterlevandestöd till barn, i de fall den försäkrade har rätt till båda förmånerna, på sådant sätt att endast den största av för- månerna betalas ut. En motsvarande bestämmelse finns också i 7 kap. 15 § lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn (EPL). Av andra stycket framgår att en samordning av förmånerna skall ske för den som är berättigad till såväl sjukersättning eller aktivitetsersättning i form av garantiersättning som garantipension till änkepension på så sätt att endast den största av förmånerna betalas ut. Detta är i princip en an- passning till vad som gäller beträffande samordning av förtidspen- sion och änkepension från folkpensioneringen enligt 10 kap. 4 § andra stycket i dess lydelse före (punkterna 5 och 6 i över- gångsbestämmelserna till lagen [1988:881] om ändring i lagen [1962:381] om allmän försäkring). Även bestämmelserna i tredje stycket är en anpassning till vad som gäller för den som är berättigad till både förtidspension och änkepen- sion från folkpensioneringen enligt äldre regler i 10 kap. 4 § och ovan nämnda övergångsbestämmelser. Ändringen är en följd av att efterlevandepensioneringen inte längre skall regleras i lagen om allmän försäkring. Första och andra styckena i paragrafen upphävs. Bestämmelserna i första stycket tas bort eftersom det i lagen inte längre finns några bestämmelser om tillgodoräknade av pensionspoäng. Likaså upphävs bestämmelserna i andra stycket eftersom bestämmelserna om barnpension numera finns i Prop. 2001/02:84 lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Andra stycket i paragrafen upphävs eftersom någon tilläggspension enligt AFL fr.o.m. inte längre finns. Bestämmelsen gäller dock enligt övergångsbestämmelsen till denna lagändring för tilläggspension som betalats ut för tid före ikraftträdandet. Nuvarande femte stycke ändras så att avdrag på en ersättning som be- talas ut enligt denna lag också får göras för för mycket utbetald premie- pension enligt beslut om återbetalningsskyldighet av Premiepensions- myndigheten. (Jfr motsvarande bestämmelse i 14 kap. 7 § lagen [1998:674] om inkomstgrundad ålderspension). Har sådant avdrag gjorts skall det avdragna beloppet överlämnas till . Ändringen i sista stycket är en konsekvens av att andra stycket upp- hävs. 11.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:489) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Ändringen i paragrafen är en konsekvens av att ålderspension fr.o.m. inte längre betalas ut enligt denna lag. Någon motsvarande begränsning för rätt till sjukpenning för den som får ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension eller lagen (1998:702) om garantipension införs inte. För den som är född eller tidigare gäller dock äldre bestämmelser fortfarande (ny punkt 16 över- gångsbestämmelserna). Ändringen i paragrafen är ett förtydligande för att klargöra att beräk- ningen av garantiersättningen skall utgå från att hel inkomstrelaterad sjukersättning eller hel inkomstrelaterad aktivitetsersättning utges. Där- efter tillämpas 14 § för att beräkna garantiersättning till den som endast har rätt till partiell sådan förmån. Ändringen i paragrafen är ett förtydligande för att klargöra att det minsta belopp, av prisbasbeloppet, som den försäkrade alltid skall ha rätt till gäller för hel sammanlagd sjukersättning. Utges partiell förmån skall alltså det minsta beloppet proportioneras i motsvarade grad. Punkten 16 i övergångsbestämmelserna till lagen (2001:489) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring I denna punkt anges att äldre bestämmelser i 3 kap. 3 § fortfarande skall gälla för den som är född eller tidigare. kommer att få tilläggspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension och garantipension enligt lagen Prop. 2001/02:84 (1998:702) om garantipension anges här att dessa pensioner skall lik- ställas med pension enligt lagen om allmän försäkring. Den nuvarande begränsningen av rätten till sjukpenning för den som uppbär hel ålders- pension skall således, till skillnad från den som är född eller senare, fortfarande gälla för den som är född eller tidi- gare. Även fortsättningsvis finns dock möjligheten för att enligt 3 kap. 13 § tredje stycket lagen om allmän försäkring besluta att sjukpenning inte längre skall utges när en försäkrad som fyllt har erhållit sjukpenning . Den bestämmelsen gäller oavsett när den försäkrade är född. 11.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:799) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Punkten 11 i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:881) om ändring i AFL upphävda bestämmelser om barntillägg gäller fortfarande för dem som hade rätt till barntillägg . Barntillägget är en s.k. särskild folkpensionsförmån som utges som tillägg till folkpen- sionen. Folkpensionen i form av förtidspension avskaffas och ersätts av sjukersättning och aktivitetsersättning. Ändringen i övergångsbestämmelserna innebär att barntillägget anpassas till detta och därför framöver kommer att utges som ett tillägg till sjukersättning. Barntillägg som tillägg till aktivitetsersättning blir inte aktuellt då den som uppbar folkpension får denna omvandlad till sjuk- ersättning oavsett ålder. För den som uppbär tilläggspension skall barntillägget enligt nuva- rande regler minskas med hälften av tilläggspensionen som överstiger ett halvt prisbasbelopp. Detta innebär att fritt från samordning är folkpen- sionsbeloppet och ett halvt prisbasbelopp. Ändringen innebär att barntill- lägget skall minskas med hälften av den sjukersättning som överstiger ett visst fribelopp. Det belopp som på detta sätt fritas från samordning bestäms för den som uppbär hel sjukersättning till 2,40 prisbasbelopp, vilket motsvarar garantinivån för hel sjukersättning. För den som uppbär partiell sjukersättning fritas från samordning motsvarande andel av 2,40 prisbasbelopp. Punkten 8 i övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1277) om ändring i AFL Ändringen i andra stycket beträffande barntillägg till ålderspension för personer födda eller tidigare innebär ingen ändring i sak. Stycket har formulerats om med anledning av att bestämmelser om barntillägg till förtidspension (sjukersättning) regleras i ett nytt fjärde stycke. Det nya fjärde stycket ersätter andra stycket första meningen. Änd- ringen innebär att barntillägg som utges till folkpension i form av för- tidspension i stället kopplas till sjukersättningen i form av garantiersätt- ning sådan den utges eller skulle ha utgetts om rätt till sådan ersättning funnits, på liknande sätt som gäller för barntillägg till ålderspension för personer födda eller . För garantiersättning gäller att denna Prop. 2001/02:84 utges på grundval av antalet tillgodoräknade försäkringsår av 40. 11.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt 12 och 44 §§ Ändringarna i dessa paragrafer innebär i sak att förtidspension och sjuk- bidrag ersätts med sjukersättning och aktivitetsersättning samt att hän- visning görs till lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension och lagen (1998:702) om garantipension vad gäller ålderspension. 11.5Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Ändringarna i 7 kap. 7 § innebär ingen ändring i sak.