prop · GP03109 · 2002-02-27 00:00:00 — Regeringens proposition 2001/02:109 Förlängd försöksverksamhet vid medborgarkontor Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att lagen (1997:297) om försöksverksamhet med samtjänst vid medborgarkontor skall fortsätta att gälla till utgången av Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1997:297) om försöksverksamhet med samtjänst vid medborgarkontor ................. Ärendet och dess beredning.............................................................. Försöksverksamhet vid medborgarkontor ........................................ Överväganden och förslag ................................................................ Bilaga 1 Arbetsgruppens sammanfattning av sin rapport (Ds 1999:26) ......................................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1997:297) om försöksverksamhet med sam- tjänst vid medborgarkontor. 2Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1997:297) om försöksverksamhet med samtjänst vid medborgarkontor Härigenom föreskrivs att lagen (1997:297) om försöksverksamhet med samtjänst vid medborgarkontor, som gäller till utgången av , skall fortsätta att gälla till utgången av . Ärendet och dess beredning Försökslagstiftningen vad gäller medborgarkontor infördes genom lagen (1994:686) om försöksverksamhet med medborgarkontor som trädde i kraft . Försöksverksamheten utvidgades när lagen (1997:297) om försöksverksamhet med samtjänst vid medborgar- kontor trädde i kraft. försökslag är tidsbegränsad till utgången av . I samband med att propositionen till försökslag lades fram inrättades en arbetsgrupp i det dåvarande . Arbets- gruppen skulle följa och stödja arbetet med att utveckla medborgarkontor och andra former av kontakter mellan medborgarna och offentliga organ. Arbetsgruppen presenterade rapporten i utveckling (Ds 1999:26). Arbetsgruppens sammanfattning av rapporten finns i bilaga 1. Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över dem som har avgett yttrande över rapporten finns i bilaga 2. En sammanställning av yttrandena finns tillgänglig i (dnr Ju1999/3085/D). Med hänsyn till att förslagen i propositionen uteslutande avser förläng- ning av giltighetstiden av försökslagstiftningen i avvaktan på frågans slutliga reglering anser regeringen att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 4 Försöksverksamhet vid medborgarkontor Idén om medborgarkontor började utvecklas . Den ursprungliga tanken var att det skulle finnas kontaktpunkter för information från den offentliga förvaltningen till medborgaren. Därefter har det skett en utveckling mot att vissa förvaltningsuppgifter skall kunna handläggas på medborgarkontor och vidare till att olika myndigheter utför sådana uppgifter för varandras räkning. Den rättsliga möjligheten för myndigheter att utföra förvaltningsuppgifter för varandras räkning tillkom genom försökslagstiftning. förekommer i huvudsak tre organisationsmodeller för medborgarkontor. Det finns således medborgarkontor med enbart verksamhet och personal, medborgarkontor där både kommunala och andra myndigheter samlokaliserar verksamheter och där var och en har sin egen personal samt medborgarkontor med s.k. integrerad verksamhet, dvs. där olika myndigheter med stöd av försökslag utför olika förvaltningsuppgifter för varandras räkning. Arbetet med försökslagstiftningen avseende medborgarkontor inleddes genom den arbetsgrupp som med stöd av regeringens bemyndigande tillkallades av civilministern (C1992:B). Efter remiss- behandling av arbetsgruppens slutrapport vid med- borgarkontor (Ds 1993:67) beslutade regeringen propositionen Försöksverksamhet med medborgarkontor (prop. 1993/94:187). beslutade att anta regeringens förslag (bet. 1993/94:KU39, rskr. 1993/94:392). Lagen (1994:686) om försöksverksamhet med medborgarkontor trädde i kraft . Med stöd av lagen kunde en kommun träffa avtal, s.k. samverkansavtal, med en statlig myndighet, en allmän försäkrings- kassa eller ett landsting om att åt dessa utföra sådana förvaltnings- uppgifter som inte innebar myndighetsutövning. fick dessa myndigheter härigenom en befogenhet att lämna kommunen ett sådant uppdrag. I samband med att regeringen beslutade propositionen avseende försökslag bemyndigades civilministern att tillkalla en särskild utredare för att kartlägga och analysera vilka förvaltningsuppgifter som innefattar myndighetsutövning och som lämpligen kunde handläggas vid med- borgarkontor. Den s.k. slutrapporterade sitt uppdrag genom betänkandet Myndighetsutövning vid medborgarkontor (SOU 1995:61). Utredaren föreslog en ny lag om utvidgad försöksverksamhet vid medborgarkontor. Regeringen beslutade propositionen Bättre möjligheter att samverka vid medborgarkontor (prop. 1996/97:90). Förslaget innebar en utvidgning av försökslagstiftningen på så sätt att olika myndigheter fick ingå avtal om att för varandras räkning utföra enklare förvaltnings- uppgifter samt att de fick använda varandras personal till att utföra sådan verksamhet (samtjänst). Tillämpningsområdet för försöksverksamheten utvidgades till att omfatta även vissa förvaltningsuppgifter som innefattar myndighetsutövning eller som kräver tillgång till personregister. beslutade att anta regeringens förslag (bet. 1996/97:KU9, rskr. 1996/97:241). Lagen (1997:297) om försöksverksamhet med samtjänst vid medborgar- kontor trädde i kraft , då den tidigare försökslagen upphävdes. Lagen är tidsbegränsad till utgången av . Med stöd av försökslag får statliga myndigheter, en allmän försäkringskassa, en kommun eller ett landsting ingå avtal om att för varandras räkning lämna upplysningar, vägledning, råd och annan sådan hjälp till enskilda och i övrigt handlägga vissa enklare förvaltningsärenden eller att använda varandras personal till att utföra Ett sådant avtal benämns samtjänstavtal. sådant samtjänstavtal skall bli gällande skall det godkännas av Genom försökslag utvidgades tillämpningsområdet för för- söksverksamheten till att omfatta även vissa förvaltningsuppgifter som innefattar myndighetsutövning eller som kräver tillgång till person- För att minimera riskerna för intressekonflikter som kan hota rättssäkerheten och integritetsskyddet innehåller lagen begränsningar när det gäller möjligheterna till myndighetsutövning och tillgången till Medborgarkontoren får utföra sex olika konkreta förvaltningsuppgifter från olika statliga myndigheters och försäkrings- kassans områden samt fem förvaltningsuppgifter från det kommunala Vad gäller tillgången till personregister stadgas att i fråga om personregister får tillgång bara ges till sådana uppgifter som behövs för att kunna utföra de förvaltningsuppgifter som omfattas av Fortsatt utveckling av medborgarkontor I samband med att regeringen lade fram propositionen till 1997 års försökslag inrättades en arbetsgrupp i det dåvarande Inrikes- departementet med syfte att följa och stödja arbetet med att utveckla Arbetsgruppen presenterade en rapport (Ds 1999:26) Medborgarkontor i utveckling. begreppet medborgarkontor blivit så pass etablerat i medborgarnas och myndigheternas medvetande att utvecklingsarbetet borde kunna gå in i en Den föreslog att samverkan över myndighetsgränserna skulle byggas ut för att effektivisera den lokala verksamheten och underlätta för den enskilda medborgaren i sina kontakter med myndig- Arbetsgruppen ansåg även att lagstiftningen var alltför begränsad när det gäller tillämpningen av samtjänstavtal. möjligheterna att lägga ut nya uppgifter på medborgarkontor borde vidgas väsentligt och att ett beredningsarbete med den inriktningen borde Vidare ansåg arbetsgruppen att utvecklingen av medborgar- terminaler och lokala demokraticentrum borde stimuleras samt att tillgången till offentlig information borde samordnas. Av arbetsgruppens rapport framgick att det för rapporten fanns ett hundratal medborgarkontor i en fjärdedel av landets Den övervägande majoriteten av dessa lokalkontor hade hand om enbart verksamhet. Endast ett fåtal av medborgarkontoren bedrev så kallad integrerad verksamhet, dvs. myndigheter med stöd av 1994 respektive försökslagar utför olika förvaltningsuppgifter för varandras räkning. Sedan försökslagstiftningen infördes genom försökslag som trädde i kraft har endast ett fåtal framställningar om godkännande av avtal enligt lagstiftningen inlämnats till regeringen. viss ökning har dock skett sedan 1997 års försökslag trädde i kraft den Till regeringen har även inkommit framställningar om en utvidgning av försöksverksamheten genom en ökning av de Prop. 2001/02:109 förvaltningsuppgifter som kan föras över mellan olika myndigheter. 5 Överväganden och förslag Regeringens förslag: Giltighetstiden för lagen (1997:297) om försöksverksamhet med samtjänst vid medborgarkontor förlängs till utgången av . Regeringens bedömning: De medborgarkontor som har en pågående verksamhet enligt försökslag bör inte nu bli tvungna att avbryta verksamheten. Å andra sidan saknas tillräckligt underlag för att permanenta försökslagstiftningen eller att utvidga den. Det pågår dock inom flera områden ett utrednings- och utveck- lingsarbete som kan komma att beröra medborgarkontorens uppgifter . När resultatet av detta arbete går att överblicka kommer regeringen att återkomma i frågan. Arbetsgruppens förslag: Möjligheterna att lägga nya uppgifter på medborgarkontor bör vidgas väsentligt. Arbetsgruppen anser att ett beredningsarbete med den inriktningen bör inledas. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna anser att sam- verkan över myndighetsgränserna bör byggas ut. Skälen för regeringens förslag Det kan inledningsvis konstateras att det saknas tillräckligt underlag för att permanenta försökslagstiftning eller att utvidga lagstiftningens tillämpningsområde. Vad frågan nu gäller är i stället om försöksverksamheten skall förlängas eller vilket annars blir fallet avvecklas. Av de befintliga medborgarkontoren är den övervägande majoriteten medborgarkontor med enbart verksamhet och personal. Endast ett fåtal av medborgarkontoren har bedrivit så kallad integrerad verksamhet, dvs. verksamhet där olika myndigheter med stöd av 1994 respektive försökslagar utför olika förvaltningsuppgifter för varandras räkning. Mycket få avtal enligt försökslagstiftningen har godkänts av regeringen. Mot bakgrund härav skulle det i och för sig kunna hävdas att det inte finns något egentligt behov av en förlängning av försöksverksamheten med samtjänst vid medborgarkontor. Regeringen anser emellertid att det finns flera skäl som talar för att försöksverksamheten bör pågå . Översyn av polisens uppgifter beslutade regeringen att en särskild utredare skulle tillkallas med uppgift att göra en översyn av polisens arbets- uppgifter (dir. 2000:105). Utredaren skall bl.a. utreda och lämna förslag till ändringar som innebär att polisens verksamhet renodlas så att polisen i ökad utsträckning kan koncentrera sig på sin centrala funktion att minska brottsligheten och öka människors trygghet. särskilt överväga förändringar när det gäller sysslor som har administrativ karaktär och som därför i princip inte bör utföras inom delbetänkandet Mot ökad koncentration förändring av polisens verksamhet (SOU 2001:87). Utredaren beskriver ett antal arbetsuppgifter som i olika sammanhang bedöms som möjliga och lämpliga att utföras av annan än polisen. Vissa av dessa uppgifter har av utredaren bedömts vara lämpliga för kommunen. Utredaren lämnar dock inte några färdiga förslag till hur och av vem uppgifterna bör utföras . kommer i stället att göras i utredningens slutbetänkande som kommer att överlämnas till regeringen . Utveckling av 24-timmarsmyndigheter i samverkan mellan kommuner och Vad avser den pågående utvecklingen med s.k. 24-timmarsmyndigheter har regeringen i propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst 1997/98:136) understrukit det angelägna i att ta tillvara informa- tionsteknikens möjligheter att förenkla och förbättra kontakterna med myndigheterna för medborgare och företag. informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86) har regeringen bl.a. slagit fast att utvecklingen av 24-timmarsmyndigheter, dvs. som är elektroniskt tillgängliga för informationsinhämtande och ärende- hantering dygnet runt, bör stimuleras. I det förvaltningspolitiska hand- lingsprogrammet En förvaltning i demokratins tjänst som lades fram i anges bl.a. en rad åtgärder som bör vidtas för att förbättra servicen till medborgare och företag genom informationstekniken. I propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4) poängterar regeringen att en offentlig service som ställer medborgaren i fokus förutsätter en ökad samverkan mellan de statliga myndigheterna såväl som med kommuner, landsting och näringsliv. propositionen konstaterar regeringen att det inom många kommuner sker en utveckling mot mera samordnade servicelösningar. Regeringen uttalar därefter sin avsikt att tillsammans med några intresserade kommuner initiera pilotverksamhet i syfte att pröva olika samverkanslösningar på lokal nivå. Regeringen beslutade att uppdra åt Statskontoret att stimulera och stödja utvecklingen av 24-timmarsmyndigheter genom att tillsammans med myndigheterna utveckla och tillhandahålla metoder, vägledningar och avtal samt initiera och genomföra samverkansprojekt. Arbetet skall syfta till att stimulera myndigheterna att bedriva ett aktivt utvecklingsarbete för att förbättra sin tillgänglighet och service med hjälp Arbetet innebär bl.a. att analysera hur antalet olika myndighetskontakter i ett och samma ärende kan minimeras och vilka krav detta ställer på ökad samverkan mellan statliga myndigheter inbördes och på sådana myndigheters samverkan med kommuner och Arbetet innebär även att initiera och genomföra gemensamma samverkansprojekt mellan stat och kommun för att med hjälp av informationstekniken utveckla nya servicelösningar. Slutrapport skall Prop. 2001/02:109 lämnas . Genom Projekt bedriver fem statliga myndigheter en försöksverksamhet där medborgarterminaler utplaceras på publika platser, t.ex. bibliotek eller medborgarkontor. Vid de cirka 140 med- borgarterminaler som finns kan medborgarna få tillgång till samtliga medverkande myndigheters webbplatser via en gemensam portal. Regeringen har i propositionen Handlingsplan för konsumentpolitiken 20012005 (prop. 2000/01:135) uttalat att den kommunala konsument- vägledningen bör stärkas. Det är angeläget att arbeta för att kvaliteten på denna vägledning kan fortsätta att utvecklas. En kvalitetsutveckling bör ske genom olika former av samarbete och med hjälp av fortsatt förbättrat statligt stöd. Ett annat sätt att förbättra konsumenternas tillgång till konsumentvägledning kan t.ex. vara att samlokalisera vägledningen och medborgarkontoren. I rapporten för det statliga stödet till konsumentvägledningen i kommunerna (Ju2001/7528/KO) undersöktes den fortsatta utvecklingen av den lokala konsumentverksamheten. Utredaren föreslog bl.a. att den kommunala konsumentvägledningen skulle kunna utvecklas genom statliga projektstöd. Sedan medel avsatts för sådana projekt i budgetpropositionen har i regleringsbrevet givits i uppdrag att hantera utvecklingsstödet som i första hand skall främja kvalitetsutveckling av befintlig verksamhet, t.ex. utvecklande av verksamhets- och organisationsformer och samverksansformer med lokala organisationer. En redovisning skall ske i samband med årsredovisningen . Regeringen anser att det redovisade utrednings- och utvecklingsarbetet talar för att möjligheten att föra över uppgifter mellan olika myndigheter via medborgarkontor bör hållas öppen ytterligare . Hänsyn behöver också tas till de medborgarkontor i landet som har en pågående verksamhet enligt lagen. Dessa medborgarkontor är visserligen få till antalet men regeringen anser att den verksamhet som finns vid de integrerade medborgarkontoren bör ges rättslig möjlighet att fortsätta. De framställningar om en utvidgning av försökslagstiftningen som regeringen mottagit visar även att ett intresse för medborgarkontor med integrerad verksamhet finns i landets kommuner och innebär i sig ytterligare ett skäl för förlängd försöksverksamhet. Regeringen föreslår därför att lagen (1997:297) om försöksverksamhet med samtjänst vid medborgarkontor förlängs. Lagen föreslås gälla till utgången av . Regeringen har tidigare konstaterat att det saknas tillräckligt underlag för att permanenta försökslagstiftningen eller att utvidga den. Regeringen anser dock att det är angeläget att följa utvecklingen inom området och kommer att återkomma i frågan. Förslaget om att försöksverksamheten med samtjänst vid medborgar- kontor skall pågå bedöms inte föranleda några ökade kostnader för kommunerna eller landstingen. Försöksverksamheten baseras på frivilligt deltagande från kommuner och landsting. Inte heller för statens del uppkommer några ökade kostnader med anledning av förslagen. Arbetsgruppens sammanfattning av sin rapport (Ds 1999:26) Förord och sammanfattning av förslag Chefen för dåvarande beslutade att inrätta en arbetsgrupp för att följa och stödja utvecklingsarbetet med medborgarkontor och andra former av kontakter mellan medborgare och myndigheter. Allmänna utgångspunkter för arbetsgruppen är att en utvecklad demokrati och ett levande medborgarskap förutsätter kunniga med- borgare, fri information och en aktiv dialog mellan medborgare, förtroendevalda och de offentliga organen. Människor vill ha större makt över sina liv i närsamhället, i arbetslivet och i samhället i stort. Arbetsgruppen utgår också ifrån att samhällsinformationen spelar en viktig roll för att medborgarna skall kunna vara delaktiga i sam- hällsutvecklingen och få inflytande. Medborgarna måste kunna orientera sig i samhället och veta vart de kan vända sig för att få mera information om de offentliga verksamheterna samt få kunskaper om sina rättigheter och skyldigheter. I denna rapport redovisar arbetsgruppen bakgrund, nuläge och möjligheter till en fortsatt utveckling av medborgarkontor och andra former av kontakter mellan medborgare och myndigheter. I rapportens slutkapitel redovisar arbetsgruppen sina ställningstaganden och lägger fram ett förslag till en strategi för det fortsatta utvecklingsarbetet. Den kan sammanfattas i följande punkter: Av de undersökningar som arbetsgruppen har genomfört framgår att det finns ett hundratal medborgarkontor i en fjärdedel av landets kommuner. Därtill kommer att frågan utreds i många kommuner. Sammanlagt har av kommunerna tagit upp frågan om att inrätta medborgarkontor. Arbetsgruppens bedömning är att konceptet medborgarkontor nu har blivit så pass etablerat i medborgarnas och myndigheternas medvetande att utvecklingsarbetet bör kunna gå in i en fördjupningsfas. En bred förnyelseverksamhet bör initieras Arbetsgruppens bedömning är att en nära samverkan mellan olika samhällsnivåer är väsentlig för utvecklingen av medborgarkontoren. Det är också väsentligt att lokala idéer och synpunkter tas till vara. N Arbetsgruppen föreslår därför att en allmän inbjudan bör skickas till samtliga kommuner, landsting, allmänna försäkringskassor och de statliga myndigheternas regionala organ att medverka i den fortsatta försöksverksamheten. Med utgångspunkt från de inkomna framställ- ningarna bör ett antal projekt utses som arbetsgruppen följer och stödjer mer ingående. Ett av dessa kontor bör utses till årets med- Samverkan över myndighetsgränser bör byggas ut Medborgarkontor innebär en delvis ny syn på hur den offentliga verksamheten kan organiseras på lokal nivå. Den grundläggande idén med medborgarkontor är att man genom ett sektorövergripande arbetssätt kan förbättra och effektivisera den lokala offentliga verksamheten. Det kan leda till: N att servicen för medborgarna förbättras och blir mer tillgänglig, N att service kan bibehållas i glesbygd och storstädernas förorts- områden, samt N att den lokala demokratin förstärks. att medborgare och företag i det enskilda ärendet bara skall behöva ta kontakt med en myndighet, att det i varje kommun eller centralort bör finnas någon form av lokal kontakt- eller servicepunkt som är lätt att nå per telefon eller genom besök, att dessa kontakt- och servicepunkter skall kunna ge en bred information om service som tillhandahålls inte bara av kommunen utan också av samt av statliga och landstings- kommunala organ. N Arbetsgruppen föreslår vidare att länsstyrelserna ges en aktiv roll och att de medverkar till en samordnad service vid medborgarkontoren för att få till stånd en bättre tvärsektoriell serviceplanering mellan statliga och kommunala verksamheter. De rättsliga möjligheterna bör utvidgas Arbetsgruppens bedömning när det gäller tillämpningen av samtjänst- avtal är att dagens lagstiftning allt för begränsad. Om integrerade med- borgarkontor skall kunna skapas med reella uppgifter fordras att ökade rättsliga möjligheter öppnas för detta. att möjligheterna att lägga nya uppgifter på medborgarkontor bör vidgas väsentligt, att ett beredningsarbete bör inledas utifrån de önskemål som fram- förts om detta. Utvecklingen av medborgarterminaler bör stimuleras Om medborgare och företag i det enskilda ärendet bara skall behöva ta kontakt med en myndighet och kunna få information, ställa frågor och uträtta ärenden när det passar dem, kräver detta ett långtgående samarbete mellan myndigheterna för att informationsteknikens alla möjligheter skall kunna tas till vara. Utveckling av lokala demokraticentrum bör stimuleras Arbetsgruppens bedömning är att medborgarkontoren kan vara ett viktigt forum för demokratisk dialog mellan samhällsorgan, folkrörelser och Den kartläggning som arbetsgruppen har gjort visar att verksamheten vid ett stort antal medborgarkontor har denna inriktning. att i det fortsatta utvecklingsarbetet bör särskild uppmärksamhet ägnas åt medborgarkontorens möjligheter att erbjuda och förmedla olika former av rådgivning. Konsumentrådgivning är en etablerad verksamhet vid medborgarkontoren. På många håll finns också en form av advokatjour där medborgare kan få en första bedömning av de rättsliga förutsättningarna för att gå vidare med en juridisk fråga. N Arbetsgruppen föreslår vidare att ett fördjupat utvecklingsarbete bör komma till stånd om med- borgarkontorens roll i den lokala demokratin. Tillgången till offentlig information bör samordnas Arbetsgruppens bedömning är att när de flesta myndigheter, kommuner och landsting har presenterat sina informationstjänster på Internet och har länkats till den gemensamma portalen Direkt, bör hela informationssystemet kunna fungera som en "samhällsguide". Det kan ske med hjälp av olika söksystem och där texter från Samhällsguiden fungerar som förklaringar. N Arbetsgruppen föreslår att följande utvecklingsinsatser bör göras kring Samhällsguiden: utveckla ett feedbacksystem i syfte att få en dialog med användarna, anpassa innehållet i Samhällsguiden till informationssvaga grupper och grupper med särskilda behov, sprida Samhällsguiden som redskap i skola och folkbildning; genom samarbete med lärare i samhällskunskap, folkhögskolan, vuxenut- bildningen och fackliga organisationer, översätta vissa allmänna texter i Samhällsguiden till engelska, samordna med medborgarinformation på övriga språk, marknadsföra Samhällsguiden i olika media för att göra den mer genomföra olika analyser om Samhällsguiden, överväga om alla ungdomar skall erbjudas Samhällsguiden, antingen i bokform eller som Cd-rom, som gåva när de uppnår myndighets- Arbetsgruppens uppdrag bör förlängas Arbetsgruppen bedömer att det behövs ett forum för en fortlöpande diskussion samt för utbyte av information och erfarenheter mellan olika intressenter om nuläge, problem och möjligheter. att förordnandet för den arbetsgrupp som finns på central nivå bör förlängas då försöksverksamheten skall upphöra,