prop · GP0390 · 2002-03-13 00:00:00 — En av satsningarna inom medieområdet har handlat om möjligheterna att skapa en nordisk fond för digital innehållsproduktion/ multimedieproduktion. Som ett led i denna satsning arrangerade det finska ordförandeskapet en konferens, "Digitalt", om finansiering, produktion och distribution av digitalt innehåll. har som ändamål att främja det kulturella samarbetet mellan de nordiska länderna. Fondens verksamhetsområde omfattar det nordiska kultursamarbetet i hela dess utsträckning. Fonden får ett årligt anslag för sin verksamhet av . uppgick detta anslag till totalt . har fonden fortsatt sitt samarbete med dels de åtta regionala nordiska informationskontoren, dels de sammanlagt tolv bilaterala fonderna i . Fonden beslutade att göra en särskild satsning kring nordiska utställningsprojekt. kommer därför fonden anslå för ett mer omfattande projekt som skall benämnas "årets nordiska utställning". Härutöver beslöt fonden att göra en särskild satsning kring den nordiska språkförståelsen. Fonden har reserverat till en omfattande vetenskaplig undersökning för att klargöra hur den nordiska språkförståelsen har utvecklats . Vid möte med de nordiska kulturministrarna undertecknades en ny överenskommelse för fonden, vilken innebär att de självstyrande områdena framöver får varsin representant i fondens styrelse. Med anledning av en framställan från beslutade kulturministrarna vid samma möte att det i fondens överenskommelse skall klargöras att fonden är ett självständigt rättssubjekt och att dess sekretariatsarbete tillvaratas på sådant sätt som styrelsen beslutar. De fyra konstkommittéerna, Nordiska litteratur- och bibliotekskommittén (), (Nomus), () och Teater och dans i , har genom sina nätverk, seminarier och olika stödformer verkat för att sprida kunskap om nordisk kultur. , som har fungerat på ad-hoc basis, fick förlängt mandat för perioden 20022004. Efter omstruktureringen av NIFCA genom sammanslagningen med (Nordiska konst - och konstindustrikommittén), som skedde , har verksamheten inriktats mot aktivt deltagande som initiativtagare och/eller samarbetspartner i olika nordiska konstprojekt. Syftet är att synliggöra visuell kultur av hög kvalitet i och internationellt. Frågan om innehållet i konsten och det sätt och de former den kan presenteras på har varit i fokus . Speciell vikt skall läggas på mötet mellan bildkonst, design och arkitektur. NIFCA har genom ett treårigt kontrakt med för Visuella Studier (NSVS) i , givit stöd till utgivningen av tidskriften : . Detta kontrakt är uppsagt fr.o.m. . huvudsakliga verksamhet är inriktad på att främja och utveckla samarbetet på litteratur- och folkbibliotekens område. En viktig del av verksamheten är att stödja översättning av skönlitteratur mellan språken i de nordiska länderna. Detta stöd uppgick till . Sekretariatsfunktionen för administreras av Biblioteksstyrelsen i , genom ett kontrakt med . Nomus har inom ramen för sitt uppdrag att fördela bidrag till Medel har beviljats för nya kompositionsbeställningar, konsertframträdanden samt ett antal Orkester , som får stöd via Nomus, har under året bl.a. turnerat i och . , som utdelas en gång och uppgår till Kommittén fungerar också som bedömningskommitté för priset. Aktuella EU-frågor anmäls regelbundet på ministerrådets och Det nordiska samarbetet på mediaområdet är viktigt i förhållande till EU:s arbete. mediesamarbete utgår från vissa gemensamma direktiv och stödprogram. vill fortsatt föra en aktiv politik för att tillvarata nordiska intressen på mediaområdet. Inom ramen för verksamheten Kulturprojekt i utlandet har projektet Network North påbörjats med bland annat ett nätgalleri, folkmusik och filmfestivaler i och . säsongen 2001-2002 att ge ett flertal konserter med nordisk musik. presenterades nordisk fotokonst med en utställning på den 2001 visats på flera olika platser i . vikingarnas resor västerut och visar bland annat arkeologiska utgrävningar från och . Samarbetet med närområdena ökar i betydelse. betydelsefull del i samarbetet. haft kontakt och i olika former bedrivit samarbete med sina motsvarigheter i eller nordvästra . Journalistutbildningen i och nordvästra har fortsatt liksom översättningsstödet och stipendierna för unga konstnärer (Sleipner). hölls en baltisk kulturfestival i de nordiska anordnade det finska ordförandeskapet tillsammans med det nordiska informationskontoret i ett seminarium i om utvidgningen för representanter från de baltiska kulturdepartementen. Styrande för samarbetet inom sektorn för utbildning och forskning är den av ministerrådet för fastställda strategiplanen som föregångsregion för utveckling av mänskliga resurser. Samarbetet skall fokusera på kompetensfrågor och livslångt lärande, evaluering, informations- och kommunikationsteknologi (IKT), språksamarbete, mobilitet och ömsesidigt erkännande av studieresultat, arbetsdelning samt nordisk utbildning och forskning i ett internationellt perspektiv. Strategiplanen innehåller vidare uttalanden om att den politiska förankringen av samarbetet skall stärkas, i synnerhet genom en intensifierad dialog mellan och ministerrådet. De fyra rådgivande ledningsgrupperna inom sektorn - för nordiskt skolsamarbete (NSS), folkbildning och vuxenundervisning (FOVU), högre utbildning (HÖGUT) samt forskning (FPR) - har tilldelats uppgiften att knyta ihop den politiska och den operativa nivån i samarbetet. Syftet med nordiskt skolsamarbete är att göra skolan i bättre. NSS har valt att fokusera verksamheten på värdegrundsfrågor, kvalitet i undervisningen samt på att motivera barn och unga för det livslånga lärandet. Ett projekt om livslångt lärande i ett skolperspektiv har påbörjats. Ett antal seminarier och konferenser om evaluering/självvärdering har hållits. I anslutning till 50- års jubileum kommer en rad konferenser att anordnas på nationell och nordisk nivå om värdegrunden i skolan. NSS bidrag till konferensverksamheten utgörs av en publicerad rapport om värderingar och demokrati i skola och utbildning. FOVU har som uppgift att arbeta för förnyelse och utveckling inom området folkbildning och vuxenundervisning. FOVU:s arbete har varit koncentrerat på det livslånga lärandet. En fördjupningsstudie om vuxnas deltagande i utbildning - Nordic Model of Adult Education () - baserat på OECD-material, har publicerats och kommer att bilda underlag för en europeisk konferens . Vidare har en kartläggning av de nordiska ländernas initiativ knutna till realkompetens genomförts och ett policyseminarium anordnats. har därefter beslutat att påbörja ett samnordiskt projekt om validering av realkompetens. På folkbildningsområdet har en jämförande rapport om studieförbunden i färdigställts. HÖGUT:s uppgift är att främja nordiskt samarbete inom högre utbildning samt utveckla och stärka den nordiska utbildningsgemenskapen. HÖGUT har utarbetat förslag till en ny handlingsplan för sin verksamhet för . Förslaget har överlämnats till ministerrådet. Två avtal, det s.k. avtalet om nordisk tentamensgiltighet och den nordiska överenskommelsen om tillträde till högre utbildning, har setts över och överlämnats till Det påbörjade och högt prioriterade projektet om nordisk utbildningsterminologi har fortsatt och beräknas bli slutfört . har ägt rum i och avsåg utbildningens och forskningens betydelse för regional utveckling. Det nordiska språksamarbetet, som syftar till att stärka de nordiska språkens ställning, leds av den för kultur-, utbildnings- och forskningsministrarna gemensamma språkpolitiska referensgruppen. Gruppens arbete har varit inriktat på att skapa sammanhang i det nordiska språksamarbetet i enlighet med ett av ministerrådet fastställt Gruppens bidrag till det Europeiska har bestått i anordnandet av två konferenser; en på om samordning och strategier i det nordiska språkpolitiska arbetet och en i om de nordiska språkens status och framtid. IT-policygruppen, som har rådgivande uppgifter gentemot utbildnings- och forskningsministrarna inom IKT-området, har fokuserat på nordisk distansundervisning och nordiska virtuella högskole- och universitetsmiljöer. resultera i en rapport med redovisning av övergripande nationella initiativ rörande virtuella universitet. En utvärdering av utvecklingsprogrammet för avancerade internetapplikationer och nätverkstjänster (NORDUnet II) Gruppen har även diskuterat det nordiska skoldatanätets () framtida utveckling. () är ministerrådets organ för övergripande forskningspolitiska frågor. forskningssamarbetet är att stärka de områden där kan hävda sig internationellt eller där de nordiska länderna har specifika intressen och genomföra ett pilotprojekt med nordiska spetsforskningsinstitutioner (Centres of Excellence). Antalet centra beräknas uppgå till 3-4 och finansieras med hjälp av både nordiska och nationella medel. ministerrådet - efter ett initiativ av - beslutat att uppdra åt FPR att utarbeta en redogörelse/strategi i syfte att utveckla som en forsknings- och näringsregion. (NorFA) att har fått ministerrådets uppdrag att utarbeta förslag till gemensamma mål för forskarutbildningen. Det internationella samarbetet är en viktig del av det nordiska samarbetet. Aktiviteterna inom området för det livslånga lärandet syftar till att t.ex. även identifiera möjliga nordiska perspektiv i förhållande till de strategier om livslångt lärande som har utarbetats inom andra internationella organisationer, såsom EU och . har haft en nordisk arbetsgrupp tillsatt för utbyte av information inför ländernas besvarande av remiss av Memorandum on Lifelong Learning. De nordiska ministerrådsmötena har fortsatt att tjäna som fora för utbyte av information inför resp. efter ministrarnas deltagande i möten med andra internationella organisationer. Det nordiska samarbetet med länderna inom närområden är omfattande. Den nordiska stipendieordningen för och nordvästra , som bl.a. kan användas av studenter från närområdet för deltagande i NORDPLUS nätverk, är därvid av stor betydelse. I fråga om angelägna projekt kan nämnas det inom NSS- området pågående for all, vars syfte är att höja kvaliteten på specialundervisningen i de baltiska länderna. FOVU har inom sitt ansvarsområde vidareutvecklat nätverksuppbyggnaden mellan nordiska, baltiska och ryska projekt, bl.a. med ett tvåårigt program för ledare i frivilligorganisationer i . Det nordiska samarbetet inom miljöområdet styrs av miljöhandlingsprogrammet för perioden 2004 och av strategin för hållbar utveckling i . Miljöhandlingsprogrammet har legat till grund för en omorganisation av miljöarbetsgrupperna som beslutades av miljöministrarna . Projektverksamhet bedrivs i en rad arbetsgrupper; hav och luft, kemikalier, natur/friluftsliv och kultur, miljöövervakning och data, jord/skog och fiske, produkter och avfall, produktorienterad miljöstrategi, ekonomi, energi och genom genresursrådet. Grupperna tar också fram förhandlingsunderlag och förbereder nordiska initiativ i EU och i det övriga internationella miljösamarbetet. I uppföljningen av Visemansrapporten har miljöministrarna diskuterat förslaget om att inrätta en internationell miljödomstol. natur- och miljöpris för utdelades på session till Sidas miljöchef för hans framsynta och avgörande roll i att aktivt föra fram miljöfrågor i utvecklings- och biståndsprogram som en del av hållbar utveckling. Särskilt viktiga miljöfrågor för den närmaste framtiden är havsmiljö samt miljö och hälsa. Miljöministrarna har diskuterat teman som miljö och hälsa samt . De nordiska ministrarna har särskilt tagit upp frågan om genom möten med och brev till engelska kollegor. har man utarbetat en Informationsstrategi för det nordiska miljösamarbetet och som introduktion till denna strategi arrangerades ett temaseminarium för att betona vikten av ett utökat informationsarbete i Miljöfrågorna inom EU har stor betydelse för de nordiska länderna. De nordiska miljöministrarna har därför diskuterat många av de förslag som står på den europeiska miljöministrarnas dagordning. På mötena diskuterade miljöministrarna bland EU-frågor framförallt; EU:s sjätte miljöhandlingsprogram, för hållbar utveckling, integration av miljö inom EU:s olika sektorer, klimatfrågorna och Kyotoprotokollet samt . De nordiska ländernas stöd var viktigt under ordförandeskap i EU. Övriga internationella frågor som diskuterats har varit framförallt och förberedelserna inför världstoppmötet i . Det nordiska samarbetet är ett dynamiskt samarbete som ständigt utvecklas särskilt i förhållande till närområden (där arbetet underlättas av att informationskontor i regi har inrättats i , och ) och till EU. Finansieringsfrågor relaterade till och det nordiska miljöfinansieringsbolaget har diskuterats löpande. Beslut har tagits om att öka NEFCOs grundkapital med 40 mEUR till 120 mEUR. Målsättningen med det nordiska energipolitiska samarbetet är att främja en effektiv, konkurrenskraftig, säker och bärkraftig energiförsörjning i och dess närområde. Utvecklingen inom energiområdet i de nordiska länderna och internationellt har dessutom medfört ett ökat behov av nordiskt samarbete när det gäller frågor om den nordiska elmarknaden och samspelet med den inre marknaden i EU/EES, förhållandet till klimatfrågan och möjligheterna att utveckla samarbetet om Östersjöfrågor inom energisektorn. Samarbetet baseras på den energipolitiska redogörelsen till Nordiska rådet 1996 samt på uppföljning och utveckling av frågorna i statsministrarnas deklaration i Bergen om en bärkraftig En stor del av arbetet har bedrivits i har ett ministerrådsförslag om det framtida nordiska energipolitiska samarbetet lagts fram, vilket medför en koncentration av verksamheten till tre kärnområden: den öppna elmarknaden, klimatpolitiska frågor samt samarbete i och med närområde. Arbetet organiseras så att för varje område finns en projektledare och en arbetsgrupp med uppgift att leda och samordna arbetet på kärnområdet. kommer att lyda under kärnområdesgrupperna. har rekommendationer från som berört energisektorn i hög grad gällt elmarknadsfrågor och klimatpolitiska frågor, med en särskild inriktning på ekonomiska styrmedel. fördjupa den viktiga dialogen mellan , dess närområdesutskott och ministerrådet arrangerades ett Vad gäller samarbetet mellan de nordiska länderna har arbetet med utvecklingen av den nordiska elmarknaden liksom samarbetet i klimatfrågor haft fortsatt hög prioritet . De nordiska länderna har en lång historia av samarbete på elområdet. De nordiska energiministrarna kom vid ett möte i överens om principerna för det nordiska elsamarbetet. behov av att fördjupa det politiska samarbete som inleddes genom Louisiana-överenskommelsen, vilket slogs fast vid energiministrarnas möte på 2000. Elområdet är ett av de prioriterade kärnområdena och elgruppen fortsätter att driva arbetet som omfattar såväl åtgärder för effektivare resursutnyttjande och förbättringar av elmarknadens funktion på nordisk nivå som relationerna mellan den nordiska elmarknaden och elsystemen i angränsande regioner. Klimatfrågan har varit en viktig del av det nordiska energisamarbetet och har i första hand inriktats på studier av kostnader för åtgärder och förutsättningar för gemensamt genomförande, särskilt i de baltiska staterna. Ett samarbete om klimatfrågor har utvecklats med miljösektorn i en gemensam styrgrupp under Arbetet har inriktats på analyser av framför allt de s.k. flexibla mekanismerna (exempelvis möjligheten att handla med utsläppsrätter) som syftar till att göra det möjligt att genomföra åtgärder för att minska koldioxidutsläpp där dessa är kostnadseffektiva. Inriktningen av arbetet styrs av de nordiska ländernas behov och intressen inför de fortsatta klimatförhandlingarna samt uppfyllandet av åtaganden enligt Kyotoprotokollet. Klimatområdet är ett av de prioriterade kärnområdena och arbetet drivs av klimatgruppen som tidigare hette samarbetsgruppen mellan energi och miljö. Det nordiska energiforskningssamarbetet syftar till att komplettera och stärka de nationella energiforskningsprogrammen och institutionerna i med verksamhet som uppfyller kraven på nordisk nytta på Under innevarande programperiod 1999-2002 koncentreras verksamheten i högre grad än tidigare till sådana områden som bedöms vara av central betydelse för utvecklingen av ekonomiskt och ekologiskt hållbar energiteknik. Programmet skall bidra till en kostnadseffektiv minskning av energiförbrukningen och utvecklingen av förnybara energikällor samt till miljövänligare energiteknik genom att stärka grundkompetensen vid universitet, högskolor och andra forskningsinstitutioner inom energiforskningsområden som är av centralt gemensamt nordiskt intresse. har en strategi och en handlingsplan för den programperiod som börjar 2003 tagits fram. Aktuella energifrågor inom EU och EES utgör numera en stående punkt på dagordningen vid nordiska möten på minister- och ämbetsmannanivå. Det gäller förutom frågor om energimarknaderna och energipolitik även frågor om den inre marknaden, klimatfrågor och miljöfrågor som är betydelsefulla för energiområdet. Vid ministermötet beslöt också energiministrarna att frågan hur det EU-relaterade nordiska energisamarbetet kan användas för att bättre driva energifrågor på gemenskapsnivå av betydelse för regionen skall ses över. Regionalt energipolitiskt samarbete är ett av de prioriterade En särskild regional energiarbetsgrupp ersätter nu den tidigare Bergengruppen och närområdesgruppen och en särskild projektledartjänst har inrättats för ändamålet. för att bygga upp det nordiska samarbetets relationer till , de baltiska staterna, och . De nordiska länderna avser att fortsatt spela en aktiv roll för utvecklingen av energisamarbetet i . beslutade om innehåll och struktur för det fortsatta arbetet, Baltic Sea Region , (BASREC). sekretariatet är lokaliserat i vid sekretariat. nordiska länderna har huvudsakligen finansierat samarbetet men under 2001 ansökte om delfinansiering från EG- BASREC att delfinansieras som ett SYNERGY-projekt. energigruppen fungerar som nordisk kärngrupp i styrgruppen för BASREC och bevakar och samordnar vid behov sitt arbete med annat relevant mellanstatligt samarbete som t.ex. , EU och Nya initiativ som den regionala arbetsgruppen ansvarar för är att göra 2002 till ett bioenergiår. träffades en överenskommelse mellan och om samarbete rörande utvecklingen av en gemensam baltisk elmarknad, erfarenhetsutbyte och finansiering av de Ett gemensamt energiministermöte hölls också i samband med ordinarie nordiska ministermöte. 3.4.2Näringspolitiskt samarbete och IT-forskning Det övergripande målet för det nordiska samarbetet på det näringspolitiska området är att bidra till att främja näringslivets konkurrenskraft och på detta sätt skapa goda villkor för tillväxt och sysselsättning. Samarbetet koncentreras till aktuella näringspolitiska problemställningar i de nordiska länderna, främst på områden där ett samarbete kan ge nordisk nytta utöver vad enskilda nationella insatser kan ge. En stor del av det nordiska näringspolitiska samarbetet är inriktat på att utreda gemensamma problem och möjligheter samt att utbyta erfarenheter och synpunkter om frågor av gemensamt intresse. Liksom föregående år har stor vikt fästs vid de små och medelstora företagen. Aktiviteterna har inriktats främst kring följande områden: -fortsatta insatser för att förbättra den nordiska konkurrenskraften i syfte att skapa goda villkor för tillväxt, sysselsättning och välfärd -att säkra och vidareutveckla det nordiska samarbetet avseende elektronisk handel och andra näringspolitiskt relaterade IT-frågor -att säkra och vidareutveckla det nordiska samarbetet på turistområdet -att säkra och vidareutveckla det nordiska samarbetet avseende en hållbar strategi inom näringslivssektorn Ämbetsmannakommittéerna för näringspolitik respektive konsumentpolitik har beslutat att förlänga mandatet för arbetsgruppen för elektronisk handel och näringsrelaterade IT-frågor. Nytt för detta tvåårsmandat är att även representanter för konsumentfrågor ingår i arbetsgruppen. Arbetsgruppens uppgift är att vidareutveckla det nordiska samarbetet inom området utifrån konsument- och näringspolitiska intressen, med fokus på att säkra förutsättningarna för konsumenters tillit till elektronisk handel. Arbetsgruppen skall även arbeta med övriga näringsrelaterade IT-frågor. har arbete genomförts inom självreglering och statliga offentliga tjänster riktade till företag, vilket presenterats i två separata rapporter. Vid ett ministermöte i beslutades om ett nordiskt samarbetsprogram för näringssektorn för åren 20022005 som det första i sitt slag inom det nordiska samarbetet. Inom ramen för det nya samarbetsprogrammet skall bl.a. arbetet med genomförande av fortsätta med samarbete kring kunskap och teknologispridning. har fastslagit att ämbetsmannakommittén för näring och Nordisk industrifond skall rapportera till om det fortsatta arbetet inom detta område en gång . Ministrarna har även godkänt ett utkast till jämställdhetspolitiska målsättningar inom näringssektorn. Rapporter om en gemensam nordisk strategi för hållbar utveckling och Skr. 2001/02:90 en samnordisk strategi för hållbar turism i har framtagits. har beslutat att uppmärksamma att hänsynen till hållbar utveckling är viktig och att detta bör inarbetas i sektorspolitiken. Ministrarna har i detta sammanhang fastslagit att tvärsektoriellt samarbete och samarbete mellan politikområden har avgörande betydelse för att uppnå hållbar utveckling. Det har också beslutats att uppföljningen av hållbarhetsstrategin skall bedrivas inom områdena; samarbete om gröna näringsstrategier, nordiskt produktorienterat miljösamarbete och utveckling av miljöledningssystem. Vidare har beslutats att föreslå ministerråden för konsument och miljö att de tre minsterråden tillsammans skall följa hur arbetet fortskrider i ett årligt uppföljningsarbete. Näringsministrarna har också beslutat att följa strategin i rapporten a . Proposal for a Strategy, och uppmanat till att hållbar turism inarbetas i övriga politikområden om hållbarhet. Arbetsgruppen för turism skall utarbeta en handlingsplan för uppföljning av strategin. hölls ett möte med Nordiska ministerrådets IT- ministrar. Ministrarna diskuterade främst åtgärder mot den digitala klyftan, elektronisk förvaltning samt statistiksamarbete. Ministrarna beslöt att inleda ett IT-statistiksamarbete. En ämbetsmannakommitté för IT-frågor tillsätts och kommer ansvara för vissa delar av IT- samarbetet framgent och förbereda det möte med IT-ministrarna som det norska ordförandeskapet avser sammankalla . Det överordnade målet för det nordiska regionalpolitiska samarbetet är att understödja de nordiska ländernas nationella regionalpolitik genom kunskaps- och erfarenhetsutbyte. för regionalpolitik (NÄRP) förbereder ärenden inom sektorn och har under ministerrådet ansvar för samarbetets utveckling. Institutet (utveckling) är ett viktigt instrument för det nordiska samarbetet inom regional utveckling. Institutet är lokaliserat till . har det nya samarbetsprogrammet för regionalpolitik för börjat förverkligas. Programmet innebär en ökad fokusering på erfarenhets- och kunskapsutveckling samt på förbättrad målstyrning och uppföljning. Samarbetet mellan regioner, med tyngdpunkt på medfinansiering av Interreg-projekt, har fortsatt varit den budgetmässigt högst prioriterade verksamheten. Diskussioner om bl.a. regioncentra och innovationernas roll ledde till inrättande av en s.k. regionalpolitisk workshop. Inom denna ram träffades de för förnyelsen av de nordiska ländernas nationella regionalpolitik ansvariga tjänstemännen . Efter ett av ministerrådet finansierat seminarium om närområdessamarbetet och EU:s nordliga dimension beslöt NÄRP hösten 2001 att inleda ett projekt för stödjande av nätverksutbyggnaden mellan de baltiska och de nordiska ländernas gränsområden. Det skotsk-nordiska samarbetet på regionalutvecklingens område har En konferens i resulterade i ett Arbetsgruppen för koordinering av EU-ärenden har återupptagit sin Frågor om EU:s stadspolitik är av särskilt intresse i