prop · GQ031d11 · 2002-10-08 00:00:00 — En delrapport lämnades vilken koncentrerades på möjligheten att skapa ett certifieringssystem i som kan knytas till ett ekonomiskt styrmedel och som har tillräcklig tillförlitlighet för att kunna ligga till grund för ett sådant styrsystem. skall slutredovisas till regeringen senast . En utvecklingsverksamhet skall bedrivas inom den offentliga sektorn för att systematiskt kunna identifiera dåliga arbetsmiljöer och följa hälsans utveckling. Utvecklingsverksamheten skall baseras på en redovisning av de anställdas hälsoläge hos den enskilde offentlige arbetsgivaren. Förutsättningarna för att få till stånd motsvarande redovisning även i privata verksamheter skall undersökas. Utredningen för ökad hälsa i arbetslivet () föreslår bl.a. att det i årsredovisningslagen införs krav på redovisning av sjukfrånvaro (genomsnittlig sjukfrånvaro fördelat på kvinnor och män) i årsredovisningen för företag. Utredningen har ansett att motsvarande krav skall ställas på myndigheter och andra organisationer som inte omfattas av årsredovisningslagen. Vidare har en särskild arbetsgrupp utarbetat en promemoria med förslag om att i årsredovisningslagen, lagen om redovisning m.fl. ta in krav på redovisning av sjukfrånvaro. Förslaget har remissbehandlats och efter granskning av Lagrådet har regeringen i anslutning till denna proposition till lämnat förslag om Obligatorisk redovisning av sjukfrånvaron (prop. 2002/03:6). Försöksverksamhet avseende hälsoredovisning prövas inom ramen för punkten om försöksverksamhet inom offentlig sektor. Beslut om medel till sådana verksamheter avseende hälsobokslut fattades . 6 Försök för att minska ohälsan inom den offentliga sektorn För att bedriva särskilda försök hos några av de stora offentliga arbetsgivarna i syfte att förebygga och minska sjukfrånvaron har avsatts och . Projekten skall ha karaktären av metodutveckling. beslutade regeringen att fördela medlen till nio projekt inom landsting och kommuner. beslutades om projektmedel till ytterligare sex försöksverksamheter. Tre projekt avser mer omfattande försöksverksamhet med hälsobokslut. beslutade regeringen att fördela de återstående medlen på till ytterligare fem projekt. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 7 Förnyelse av rehabilitering individen i centrum gav regeringen och i uppdrag att inleda en förnyelse av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen enligt följande. RFV skall utveckla en metod för tidig fördjupad bedömning av den enskildes arbetsförmåga och behov av rehabilitering. RFV skall utveckla metodiken i försäkringskassornas handläggning av sjukfall och rehabiliteringsärenden samt förtydliga rehabiliteringssamordnarnas yrkesroll. Verket skall dessutom redovisa hur man avser att tillse att metodiken i kassornas handläggning av sjukfall och rehabiliteringsärenden fortsätter att utvecklas kontinuerligt och hur man avser att tillse att metodiken sprids bland kassorna. AMS och RFV skall genomföra en pilotverksamhet avseende en samordnad organisation mellan och arbetsförmedlingen för arbetslivsinriktad rehabilitering när det gäller sjukskrivna arbetslösa. Arbetet med förnyelsen av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen skall bedrivas . De metoder, arbetssätt m.m. som utvecklas inom ramen för förnyelsearbetet skall spridas successivt. De skall senast vid utgången av 2004 tillämpas fullt ut i hela landet. har avsatts för att driva förnyelsearbetet och ytterligare medel kommer att avsättas för . En första delrapport lämnades . Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att följa och utvärdera förnyelsen av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. 8 Justeringar av gällande lagstiftning för att höja kvaliteten i rehabiliteringsarbetet I anslutning till budgetpropositionen föreslog regeringen att bestämmelserna om försäkringskassornas fördjupade bedömningar av sjukpenningrätten skall upphöra att gälla. Avsikten med detta är inte att minska bedömningarna utan att koncentrera arbetet på mer komplicerade ärenden. har numera beslutat enligt förslaget. I åtgärdsprogrammet anges att regeringen avser att skärpa reglerna för arbetsgivares skyldig- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 het att medverka i rehabiliteringsarbetet. HpH- utredningen har bl.a. föreslagit att arbetsgivare alltid skall lämna underlag och yttrande från företagshälsovården senast den i en sjukperiod. 9 Former för sjukskrivningsprocessen Mönstret för sjukskrivningar visar betydande variation. Kunskapen om detta behöver förbättras. RFV har fått i uppdrag att i samråd med närmare klargöra omfattningen i det varierande mönster för sjukskrivning som finns i sjukskrivningsprocessen samt följderna för försäkringskostnaderna. RFV skall beskriva formerna för sjukskrivningsprocessen samt fördjupa sig i denna för ett antal utvalda kommuner. Uppdraget skall slutredovisas . En första delredovisning kommer att lämnas till regeringen. anordnades en hearing om försäkringsmedicin med bl.a. företrädare för läkarutbildningen vid universiteten. 10Förbättrad statistik och forskning på ohälsoområdet Kunskaperna om sjukskrivningsprocessen behöver förbättras. Det finns därför ett behov av mer utvecklad forskning och bättre statistik. Inriktningen är att utvecklingen av den arbetsrelaterade ohälsan skall följas upp och utvärderas, t.ex. av en utvärderingsgrupp. Formerna för en sådan uppföljning skall utredas närmare och regeringen beslutade om direktiv till en särskild utredare (dir. 2002:4). Arbetet skall redovisas i sin helhet . lämnades delbetänkandet Kunskapsläge sjukförsäkringen (SOU 2002:62). I detta redovisas dels utvecklingen av hälsa och ohälsa i arbetslivet, dels förslag om hur det framtida systemet för produktion av sjukförsäkringsstatistik bör utformas. RFV har påbörjat ett arbete att förbättra sjukskrivningsstatistiken i enlighet med utredningens förslag. Nuvarande statistik kommer att kompletteras med diagnoser och arbetsställen. hölls en hearing om för arbetsliv och socialvetenskaps (FAS) förslag till forskningsprogram om belastningsskador. Dessutom diskuterades forskning om stress och ohälsa. Vidare diskuterades möjligheterna att finansiera ett forskningsprogram vad gäller interventionsforskning i fråga om belastningsskador enligt FAS förslag. Regeringen förutsätter att olika forskningsfinansiärer ägnar ökat intresse åt detta område. Vid FAS pågår arbete med att tillsätta en professur inom socialförsäkringsområdet. 11Förbättrad tillgänglighet till behandling i hälso- och sjukvården Den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården innebär att tillförs vården under 20012004. Dessutom tillförs totalt för att öka tillgängligheten till behandlingar i vården. I budgetpropositionen angav regeringen att effektmålet för området ekonomisk trygghet var att: En större andel av befolkningen i arbetsför ålder skall ha förmågan att arbeta. Personer som inte har förmåga att arbeta skall ges en levnadsstandard som är anpassad till den ekonomiska utvecklingen. Beträffande den första delen av målet anser regeringen att det inte är uppfyllt, eftersom en växande andel av befolkningen inte har haft förmåga att arbeta av medicinska skäl. Vad avser den andra delen av målet kan konstateras att allt fler personer som uppbär sjukpenning inte får en kompensation som motsvarar av inkomstbortfallet. beräknades 1,1 miljoner personer ha inkomster över inkomsttaket (7,5 prisbasbelopp), vilket motsvarar av de heltidsarbetande. Mot den bakgrunden avser regeringen att höja inkomsttaket inom bl.a. sjukförsäkringen till 10 prisbasbelopp från om det statsfinansiella läget medger det. Som mål för verksamhetsgrenen ohälsa angav regeringen att: Socialförsäkringens administration skall förebygga och minska ohälsa. Den enskildes arbetsförmåga skall i ökad utsträckning tillvaratas och förlorad arbetsförmåga skall i ökad omfattning återfås. Regeringen anser att målet inte uppnåtts även om utvecklingen av andelen personer som fått ökad arbetsförmåga efter samordnad rehabilitering ökat något . Vidare kan konstateras att en viss avmattning av ökningstakten för sjukfrånvaron inträffat . Dessutom har det skett en mindre ökning av antalet personer med vilande förtidspension. Regeringen anser den bristande måluppfyllelsen och det samlade resultatet inom verksamhetsgrenen ohälsa oacceptabla. Inom flera försäkringskassor fungerar arbetet. Ledningsansvaret är dock inte tillräckligt vilket ger brister vad gäller nationell samsyn, fokus på likformighet och likabehandling. Att komma till rätta med detta är nödvändigt för att regeringens mål för verksamheten skall kunna uppnås. Som mål för socialförsäkringsadministrationen med avseende på verksamhetsgrenen tillsyn angav regeringen att: RFV skall genom sin tillsyn över de allmänna försäkringskassorna bidra till att likformighet, rättssäkerhet och kvalitet i ärendehandläggningen säkerställs. Genomströmningstiderna för ärenden inom politikområdet var 2001, med undantag för dagersättningsärendet sjukpenning, enligt regeringen inte tillfredsställande. Minst tillfredsställande var dessa för ärenden om handikappersättning och arbetsskadelivränta. Spridningen mellan försäkringskassorna var dessutom fortfarande för stor. Detta gäller även i fråga om andelen korrekt handlagda ärenden. Beträffande utvecklingen i detta avseende var situationen 2001 oförändrad eller något försämrad, med undantag för ärendeslagen handikappersättning och förtidspension som förbättrades något. För handikappersättning uppnåddes det uppsatta riksmålet att av alla ärenden ska vara korrekt handlagda. fortsatte antalet långtidssjukskrivna att öka. Att antalet sjukskrivna ökat och synes fortsätta öka har flera förklaringar och orsakssambanden är komplexa. Det finns ingen enskild faktor som kan förklara ökningen av sjukfrånvaron utan flera förklaringar måste kombineras. Tabell 2.2 Ökningen (i procent och antal) av sjukfall för olika fallängder (ca 23 000) 27 (ca 19 000) (ca 12 000) 24 (ca 22 000) Källa: RFV:s årsredovisning för . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Sjukfall som varat har ökat mest. För sjukfall kortare än har däremot ökningen ungefär halverats. Liknande utvecklingsmönster gäller både för kvinnor och män. Förändringen mellan tidsperioderna är dock betydligt större för kvinnorna. Antalet sjukfall som varat minst uppgick till 262 000. Av dessa hade pågått . Kvinnorna utgör av de sjukskrivna och skillnaderna mellan mäns och kvinnors sjukskrivningar har ökat. Kvinnornas andel av sjukfrånvaron översteg männens 1980. varierade kvinnornas andel mellan av den ersatta sjukfrånvaron. har kvinnornas andel av sjukfrånvaron ökat med ungefär en procentenhet . Detta är en utveckling som fortsätter. En förklaring till att kvinnors andel av sjukfrånvaron ökar är att sysselsättningen ökat för kvinnorna. Genom att studera antal pågående sjukfall per 1 000 sysselsatta framgår att kvinnornas sjukfrånvaro under hela den studerade perioden överstigit männens. Andelen dagar med partiell ersättning var . Andelen har endast ökat jämfört med . Liknande utveckling gällde både för kvinnor och män, dock har kvinnor något högre andel. Medelsjukpenningen fortsatte att öka . Ökningstakten har dock avtagit något . Timlöneökningen 2001 var . Därmed låg medelsjukpenningen under den förväntade timlöneökningen . Vid jämförelse var ökningen . Tabell 2.3 En jämförelse av ökningen för sjukpenning uppdelad på utgift, nettodagar och medelpenning Källa: RFV:s årsredovisning för . Kvinnorna svarade genomgående för de största procentuella ökningarna. En del av förklaringen till skillnaden i utveckling av medelpenning kan vara att fler män än kvinnor har uppnått inkomsttaket. Vid utgången av uppbar av männen och av kvinnorna en sjukersättning (sjukpenning eller 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 rehabiliteringspenning) som baserades på maximal sjukpenninggrundande inkomst. En annan del kan vara att kvinnor i större utsträckning frångår deltidsarbete och därmed erhåller högre ersättning. För både kvinnor och män har ökningarna varit något mindre jämfört med . Minskningarna var större för kvinnorna. Kvinnorna svarade för av utgiften och av nettodagarna . Det betyder att kvinnornas andelar har fortsatt att öka svagt . Den genomsnittliga ersättningen har legat under timlöneökningen . Sjukdomar i rörelseorganen beräknas ha stått för och psykiska sjukdomar för av de samlade sjukpenningkostnaderna 2001. Rörelseorganens sjukdomar är således fortfarande den största orsaken till sjukskrivning, även om de psykiska diagnoserna ökat. Sjukdomar i rörelseorganen samt psykiska sjukdomar svarar tillsammans för av sjukpenningkostnaderna men bara för av sjukskrivningarna, vilket beror på att sådana sjukdomar generellt sett är mer långvariga. Om en försäkrad som uppbär sjukpenning påbörjar en arbetslivsinriktad rehabilitering skall byta ut sjukpenningen mot rehabiliteringspenning. Kostnaderna för rehabiliteringspenning har ökat , men långt ifrån i samma utsträckning som kostnaderna för sjukpenning. var kostnaderna för rehabiliteringspenning . Det är en ökning jämfört med året innan. Andelen långtidssjukskrivna1 som varit föremål för samordnad rehabilitering2 minskade jämfört med både 1999 och 2000. var av de långtidssjukskrivna föremål för samordnad rehabilitering. Tabell 2.4 Andel sjukskrivna (> än ) som varit föremål för samordnad rehabilitering 199920011 Källa: RFV:s årsredovisning för 1Uppgifterna avser genomsnittlig andel pågående fall med samordnad rehabilitering. Fler kvinnor än män var föremål för samordnad rehabilitering. Relativt sett är dock skillnaden mellan könen liten. Av de kvinnor som var sjuka längre än var föremål för samordnad rehabilitering och motsvarande siffra bland männen var . Av de personer som genomgick samordnad rehabilitering fick en ökad arbetsförmåga. Detta är en förbättring jämfört med både 1999 och 2000. Tabell 2.5 Andel av de sjukskrivna som genomgått samordnad rehabilitering som ökat sin arbetsförmåga efter avslutad rehabilitering 19992001 Källa: RFV:s årsredovisning för är det så att andelen män som ökat sin arbetsförmåga efter avslutad rehabilitering är större än andelen kvinnor, men 2001 minskade skillnaden mellan könen i detta avseende. ansvarar för att samordna samhällets resurser för rehabilitering så att de tillsammans skall bilda en väl fungerande enhet. personer som varit sjukskrivna längre än . 2Samordnad rehabilitering omfattar enligt RFV:s definition arbete med samordning i det enskilda ersättningsärendet som syftar till att ge den försäkrade möjlighet att återfå sin arbetsförmåga och förutsättningar att försörja sig själv genom arbete. Samordnad rehabilitering påbörjas den dag då bedömer att en försäkrad inte kan återgå i arbete utan att rehabiliteringsåtgärder vidtas och att denna bedömning dokumenteras i akten. Trots att antalet långtidssjukskrivna ökat mycket kraftigt har antalet personer som bedömts ha behov av samordnad rehabilitering ökat ytterst lite. Tabell 2.6 Antal sjukskrivna (> än ) som varit föremål för samordnad rehabilitering 19992001 Källa: RFV:s årsredovisning för Av de långtidssjukskrivna som 2001 varit föremål för samordnad rehabilitering var kvinnor och män. Som framgår ovan utgör kvinnorna av det totala antalet sjukskrivna. Andelen kvinnor som varit föremål för samordnad rehabilitering är således något högre än vad som motsvarar deras relativa andel av det totala antalet sjukskrivna. Det tar allt innan tar ställning till om en person är i behov av rehabiliteringsinsatser utöver de rent medicinska. Tiden fram till ställningstagandet var drygt åtta och en halv månad 2001, vilket är längre än 2000. Under anslagsposten rehabilitering anslås s.k. särskilda medel. De särskilda medlen omfattar medel för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster, arbetstekniska hjälpmedel, läkarutlåtanden och läkarundersökningar, särskilt bidrag, resor till och från arbetet samt samverkan. disponerade försäkringskassorna i särskilda medel. Kassorna använde inte samtliga särskilda medel . Av framgår att prognosen är att försäkringskassorna inte heller 2002 kommer att förbruka de särskilda medlen. har kassorna förbrukat av tillgängliga medel. av medlen var intecknade men ännu inte utbetalade. Köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster köpte försäkringskassorna knappt 18 200 arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster. Detta är en minskning jämfört med både 1999 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 har antalet köp minskat . Av de köpta tjänsterna var köp av olika utredningsinsatser och köp av aktiva insatser. Detta är i princip samma fördelning mellan köpen av utredningsinsatser och aktiva åtgärder som . Kostnaderna för de arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänsterna har minskat. köpte försäkringskassorna rehabiliteringstjänster för , att jämföras med 2000. Att dessa kostnader minskat är den huvudsakliga orsaken till att kassorna inte använder samtliga särskilda medel. Av köpen av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster var riktade till kvinnor och till män. Som framgår ovan utgör kvinnorna av det totala antalet sjukskrivna. Andelen köp till kvinnor är således något lägre än vad som motsvarar deras relativa andel av det totala antalet sjukskrivna. använde försäkringskassorna av de särskilda medlen för samverkan med andra myndigheter inom rehabiliteringsområdet. Det är en ökning jämfört med . av resurserna använde kassorna för projektadministration och användes till rehabiliteringsåtgärder av olika slag. Resterande medel användes för utbildning, utvärdering m.m. förebyggande arbete omfattar aktiva insatser som inte är individanknutna och som syftar till att minska risken för individer att drabbas av långvarig nedsättning av arbetsförmågan på grund av sjukdom eller skada. Kassorna redovisar omfattande insatser för att förhindra eller minska ohälsan, men det är svårt att påvisa effekter av dessa i form av minskad sjukfrånvaro. Ett antal försäkringskassor anger att de nedprioriterar det förebyggande arbetet till förmån för rehabiliteringsinsatser, pensionsprövningar och utbetalning av sjukpenning. Samtliga försäkringskassor arbetar dock med arbetsgivarna. I de flesta fall rör det sig om informationsinsatser om arbetsgivarnas rehabiliteringsansvar där man kopplar det till det före- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 byggande arbetsmiljöarbetet i syfte att undvika kommande sjukskrivningar. En annan viktig målgrupp för kassornas påverkans- och informationsinsatser är läkarna. bröt försäkringskassorna den trend som inneburit att resurser förts över från administration av rehabiliteringsinsatser till utbetalning av sjukpenning. Trots att volymen sjukfall ökat även har kassorna i stället återfört vissa resurser för att öka prioriteringen av den samordnade rehabiliteringen. Rehabiliteringsområdet utgjorde den enskilt största kostnadsökningen inom administrationen. Administrationskostnaderna för detta område ökade . RFV har inom ramen för sin tillsyn granskat hur samrådet mellan de försäkrade och rehabiliteringshandläggare fungerar då arbetslivsinriktad rehabilitering diskuteras, planeras och genomförs. Resultatet av uppföljningen visar att samrådet mellan försäkrade och handläggare för det mesta fungerar bra eller mycket bra. De flesta försäkrade, , och de flesta handläggare, , ansåg detta. Uppföljningen visar också att de försäkrade har stort inflytande på val av rehabiliteringsåtgärder. När samrådet fungerar dåligt beror det på bristande empati hos handläggaren enligt de försäkrade. Att den försäkrade inte är motiverad för rehabilitering är orsaken till att samrådet inte fungerar enligt handläggarna. Samrådet kan förbättras om handläggarna har mer tid för samtal, fler kontakter och uppföljning anser både försäkrade och handläggare. Skillnader i bedömningarna av kvinnor och män I rapporten , kön och agenda (Senvall, 2002, i ) konstateras att skillnaderna mellan könen när det gäller den arbetslivsinriktade rehabilite- ringen sammantaget är så konsekventa att det är svårt att komma fram till andra slutsatser än att det tycks finnas systematiska skillnader mellan bedömningar av kvinnor och män. Den undersökning rapporten bygger på visar att kvinnor får kortare perioder med såväl arbetsträning som studier. Vidare var de utbildningar som köpte till kvinnor betydligt mindre kostsamma än de som man köpte till män. Dessutom framkom att tenderar att bevilja kvinnor såväl arbetsträning som studier senare i sjukfallen. Undersökningen bekräftar den bild som framkommit i andra studier. fortsatte ökningen av antalet nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag. betalades sådana förmåner ut till drygt 454 000 personer vilket är drygt 19 000 fler än och motsvarade en ökning med . Antalet nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag uppgick under till drygt 55 000, en ökning med drygt personer eller jämfört med Av de nybeviljade var ca 32 000 kvinnor och ca 23 000 män. av samtliga förtidspensioner utbetalades till personer . Antalet personer som beviljas förtidspension/sjukbidrag ökar. När det gäller utflödet ökade antalet upphörda förtidspensioner/sjukbidrag till knappt 37 000 jämfört med . Knappt 29 000 av dessa blev ålderspensionärer. Antalet indragna förmåner uppgick till knappt 2 600, en ökning jämfört med . Vid utgången av 2001 fanns drygt 1 400 förmånstagare med vilande förtidspension, vilket är mer än en fördubbling jämfört med . De regionala skillnaderna i fråga om nybeviljandet var fortsatt stora . Detsamma gäller för antalet förtidspensioner/sjukbidrag per registrerade försäkrade, även efter en standardisering för ålder och kön med rikets fördelning som bas. Det innebär att det således är andra faktorer än ålder och kön som har störst betydelse för de stora skillnaderna. Enligt uppföljningar gjorda av RFV har det inte framkommit några skillnader mellan länen vad gäller bedömningar av rätten till förtidspension och sjukbidrag. Det är därför sannolikt att samma faktorer som påverkar skillnaderna i antalet långa sjukfall även påverkar skillnaderna på förtidspensionsområdet. Utvecklingen kan också belysas med att övergick drygt 45 000 personer från sjukskrivning till förtidspension eller sjukbidrag, en ökning med jämfört med . Av dessa var ca 27 000 kvinnor och ca 18 000 män. Detta kan ses mot bakgrunden av att den genomsnittliga tiden med sjukpenning innan rätten till förtidspension prövas har ökat med en månad och är i det närmaste . RFV har vid sin tillsyn även konstaterat att i hälften av de sjukfall som pågått finns ett underlag som borde föranleda en prövning av utbyte av sjukpenning mot sjukbidrag eller förtidspension. Detta är ett problem ur försäkringsrättslig synvinkel, eftersom den enskilde skall kunna vara säker på att försäkringen tillämpas likformigt i landet. Allra längst tid tar prövningen för kvinnor med en anställning, vilket bl.a. beror på att de svårutredda diagnoserna har ökat och att det är fler kvinnor än män som har dessa diagnoser. Utvecklingen av antalet folkpensioner inom förtidspensioner och sjukbidrag åren december 1994december 2001 framgår av nedanstående tabell. Tabell 2.7 Antal nybeviljade/nytillkomna och utbetalade förtidspensioner och sjukbidrag 19942001 Antal nytillkomna/ny- sioner/sjukbidrag i Ett annat sätt att beskriva förtidspensionernas utveckling är med hjälp av återstående pensionsår samt beräknad kostnad till ålderspensionen, dvs. Jämfört med ökade detta s.k. pensionsåtagande både vad gäller pensionsår och kostnader, något som inte ligger i linje med målet att en större an- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 del av befolkningen i arbetsför ålder skall ha förmågan att arbeta. Ökningen var betydligt större för kvinnor än för män. Totala antalet återstående pensionsår ökade med och kostnaderna med . Antalet personer med handikappersättning ökar år eller äldre. Kvinnornas andel ökar med stigande ålder på grund av att de lever än männen. Kvinnorna dominerar klart på den lägsta och den mellersta ersättningsnivån medan männen är något fler på den högsta nivån. Antalet egenlivräntor i arbetsskadeförsäkringen uppgick till drygt 89 000. Antalet har totalt sett minskat på grund av att de nybeviljade livräntorna är färre än de som har upphört.