prop · GQ038 · 2002-10-08 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2002/03:8 Regeringens redogörelse för regelförenklingsarbetet med särskild inriktning på små företag Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnas en redogörelse för regeringens regelförenklingsarbete. I skrivelsen lämnar regeringen även en redogörelse för myndigheternas tillämpning av förordningen (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor . Prioriteringar, mål och mått.............................................................. Mål och mått för regelförenklingsarbetet........................... Praktiska erfarenheter och resultat.................................................... Arbetet med befintliga regler ........................... Granskning av förslag på nya eller ändrade Stöd och råd.................................................... 2.3Myndigheternas rapportering enligt SimpLex- 2.3.1Myndigheternas slutsatser av arbetet med 2.3.3Nya, ändrade och upphävda föreskrifter och 2.4Kommittéernas redovisning enligt 15 § Regelförenkling ur ett internationellt perspektiv............................ Regelförenkling inom EU ................................................ Bilaga 1 Myndigheter som rapporterat enligt SimpLexförordningen..... Bilaga 2 Gällande bestämmelser............................................................. Regeringen har som mål att minska regelverkens administrativa börda för En mätmetod som är accepterad av såväl regering som näringsliv kommer att utgöra ett viktigt instrument för att uppnå en bättre uppföljning, en tydligare målformulering och därmed ett effektivare av regeringen fått i uppdrag att utveckla en metod som gör det möjligt att kvantitativt mäta och samla in statistik över den administrativa börda som uppstår i företagen till följd av olika regelverk. kommer att tas fram i samarbete med näringslivet. redovisa mål och mätmetoder . handlingsprogram att tas fram, med sikte på att nå det uppsatta målet. En prioriterad uppgift är att identifiera krångliga befintliga regler och att analysera alla förslag på nya och ändrade regler ur ett En permanent funktion - SimpLex - har etablerats inom för att ge råd och stöd i detta arbete, granska förslag på nya eller ändrade regler inom samt att identifiera befintliga regler i behov av förenkling. En arbetsgrupp med företrädare för några av näringslivets organisationer samt personer med småföretagarbakgrund har biträtt Man har dels diskuterat arbetssätt och arbetsmetoder dels föreslagit förenklingar av befintliga Detta har bland annat resulterat i att ett lagförslag kommer att Förslaget innebär att nystartade företag kan få uppskov med betalning av preliminärskatt. Vidare ses de befintliga regelverken över genom bland annat de utredningar som regeringen tillsätter. Samtliga direktiv till dessa utredningar skall beredas gemensamt med SimpLex. och småföretagsperspektivet kan därmed ges en mer framträdande roll i Dessutom har sex myndigheter regeringsuppdrag inkommit med förslag på enklare regler. bereds nu vidare. Arbetet med att minska den administrativa bördan pågår inom hela handelsregisterförordningen som möjliggör att enskild firma kan Genom de beslut som redovisas i bilaga två har regeringen skapat ett system av konsekvensanalyser på tre nivåer. Samma krav att redovisa ett regelförslags effekter för små företags villkor ställs på såväl regering som utredningar och övriga myndigheter. SimpLex i genomsnitt ett till två förslag till nya eller ändrade lagar och förordningar som tas fram inom . därigenom ett tjugotal förslag dragits tillbaka eller substantiellt ändrats på grund av de påvisade konsekvenserna för små företag. Som en del av ett utbildningsprogram har 300 tjänstemän i nyckelpositioner inom , övriga myndigheter och Enligt 4 § förordningen (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av myndigheterna skyldiga att rapportera till regeringen om det Skr. 2002/03:8 gångna verksamhetsårets arbete med särskilda konsekvensanalyser. lämnade myndigheterna sin tredje rapport enligt förordningen. Totalt har 29 myndigheter sammantaget infört och ändrat i 377 föreskrifter med bäring på små företag. Myndigheterna har sammantaget upphävt 136 föreskrifter och allmänna råd. Gemensamt för myndigheterna är ett utökat användande av IT- lösningar vilket innebär kostnads- och tidsbesparingar såväl för företagen som myndigheterna själva. Andra myndigheter arbetar kontinuerligt med att minska den totala regelmassan. Det stora flertalet myndigheter anger att arbetet med konsekvensanalyser ger dem bra fokus på företagens situation. 1 Prioriteringar, mål och mått I har av alla företag färre än 50 anställda. Dessa företag sysselsätter närmare 1,4 miljoner personer. De små företagen är därmed främsta arbetsgivare då de står för av den privata sysselsättningen och nära en tredjedel av den totala sysselsättningen.1 Med dessa fakta inser man snabbt vilken betydelse små företag har för förnyelse, tillväxt och sysselsättning i . Det är generellt sett svårare för små företag att klara den administration som blir följden av det stora antalet regler. Undersökningar från indikerar att företag med färre än 20 anställda kan ha 5 gånger så höga kostnader per anställd för att svara upp mot krav som ställs i skatte-, miljö- och arbetsrättslagstiftningen, jämfört med större företag. Nya regler införs och befintliga regler ändras. Detta som en konsekvens av att beslutsfattare vill anpassa spelreglerna till förändrade förutsättningar i vår omvärld eller av att ny information gjort gällande att nuvarande regler inte håller måttet. Det finns inget som tyder på att behovet av att införa nya regler eller att ändra befintliga regler kommer att minska drastiskt . Arbetet med att identifiera befintliga regler i behov av förenkling prioriteras och utvecklas vidare. Exempelvis används utredningar för detta ändamål liksom interna arbetsgrupper inom som bearbetat inkomna förslag från näringslivet. Regeringen har vidare lagt ut uppdrag på myndigheter att, inom sina sakområden och tillsammans med representanter för små företag, inkomma med förslag på enklare regler. Metoder för att utveckla myndighetsuppdragen diskuteras med näringslivet. Sammantaget bereds därmed på olika sätt ett stort antal förslag inom utredningsväsendet, och på myndighetsnivå. Granskningen inom av nya regler ur ett småföretagsperspektiv kommer även i fortsättningen att ha hög prioritet. Det kan i detta sammanhang konstateras att denna kvalitetsgranskning stadigt går framåt och att konsekvensanalyserna allt mer ses som ett användbart verktyg av såväl som övriga myndigheters tjänstemän. När konsekvensanalyserna uppfattas som en naturlig arbetsmetod av användarna själva, snarare än som ett onödigt tvång, kan en varaktig effekt uppnås. Användandet av konsekvensanalyser syftar till att de nya eller ändrade regler som införs skall vara enkla och ändamålsenliga. Det är dock svårt 1 Källa: SCB, Centrala företags- och arbetsställeregistret 2001 att göra granskningsarbetet inom synligt utanför Skr. 2002/03:8 . I den mån det är möjligt att göra resultaten mer synliga så kommer detta att göras. Vad gäller användningen av konsekvensanalyser på myndighetsnivå kan det konstateras att kvaliteten varierar mellan myndigheter. I syfte att eftersträva en så hög kvalitet som möjligt kommer dialogen mellan och myndigheter att fortsätta. Den s.k. förväntas föreslå hur myndigheternas ansvar i enlighet med SimpLexförordningen bör utvecklas. Utbildningsinsatserna gentemot , övriga myndigheter och kommittéväsendet kommer att fortsätta. Gensvaret från de deltagande tjänstemännen och från näringslivets representanter har varit mycket positivt och utbildningsprogrammet har lett till en förbättrad dialog och ökad förståelse för små företags villkor. ITPS har av regeringen fått i uppdrag att utveckla en metod som gör det möjligt att kvantitativt mäta och samla in statistik över den administrativa börda som uppstår i företagen till följd av olika regelverk. Mätmetoden kommer att tas fram i samarbete med näringslivet. Regeringen avser att redovisa mål och mätmetoder när det gäller detta . kommer ett handlingsprogram att tas fram, med sikte på att nå det uppsatta målet. 1.3Mål och mått för regelförenklingsarbetet I regeringens skrivelse till (skr.1999/2000:148) redovisade regeringen ett delmål för regelförenklingsarbetet med särskild inriktning på småföretag. Målet är att den administrativa börda som regelmängden innebär för småföretagen tydligt skall minska . Problemet är att det saknas en tillräckligt sofistikerad och tillförlitlig metod för att mäta administrativ börda. Det var regeringen medveten om när målet sattes och uppgav därför att den avser att utveckla metoderna både för uppföljning och för målformulering. En mätmetod som är accepterad av såväl regering som näringsliv kommer att utgöra ett viktigt instrument för att uppnå en bättre uppföljning, en tydligare målformulering och därmed ett effektivare regelförenklingsarbete. har det presenterats ett antal olika undersökningar som, i avsaknad av en tillförlitlig mätmetod, kan ge vissa indikationer på hur regelbördan för småföretag har utvecklats . En sådan undersökning är en uppföljning av kundundersökning. Kundundersökningen är en enkätundersökning riktad till företag som SCB genomför på uppdrag av . En av frågorna i undersökningen rör den belastning som regelmängden utgör. Av undersökning framgick att av företagen ansåg att regelverket är betungande. Denna andel var i stort sett oförändrad 2001. Om företagarna i kundundersökningen är representativa för samtliga småföretagare har det med andra ord varken skett någon förbättring eller försämring under de två aktuella åren. genomförde i samverkan med SCB en enkätundersökning kallad Företagens villkor och verklighet 2001. Enkäten gick ut till omkring 20 000 småföretag med 0-49 anställda. 2002/03:8 enkäten ställdes bland annat frågan hur många timmar i genomsnitt som företaget lägger ned på uppgiftslämnande och kontakter med myndigheter . En annan fråga avsåg hur de upplever att omfattningen av uppgiftslämnandet och kontakterna med myndigheter har förändrats . Svaren framgår av nedanstående tabeller. Hur många timmar i genomsnitt lägger företaget ned på uppgiftslämnande och kontakter med myndigheter? Källa: & SCB, Företagens villkor och verklighet. Hur upplever du att omfattningen av uppgiftslämnandet och kontakterna med myndigheter har förändrats ? Källa: & SCB, Företagens villkor och verklighet. I samma undersökning ställdes en fråga om vilka faktorer som företagarna anser hindrar företagets tillväxt. Här fanns möjlighet att ange fler än ett alternativ. Det alternativ som flest företagare () angav var Brist . Myndighetsregler, tillståndskrav och dylikt markerades av . publicerade 2001 en rapport2 som beskriver företagens administrativa kostnader för att efterleva bestämmelserna inom områdena skatter, sysselsättning och miljöskydd. Av rapporten framkommer att ligger strax under genomsnittet vad gäller företagens regelkostnad per sysselsatt. hamnar även under genomsnittet när den totala regelkostnaden för företagen ställs i förhållande till BNP. Uppgifterna baseras på en enkätundersökning där företagen själva fick uppskatta kostnaden. Svarsfrekvensen var dock genomgående låg med ett genomsnitt på , varför resultatet bör tolkas med försiktighet. Undersökningen kan dock ge en viss indikation på hur förhåller sig till andra länder vad beträffar den administrativa kostnaden. av de tillfrågade svenska företagen (360 st.) anger, i en undersökning som lät utföra , att den administrativa bördan är det huvudsakliga hindret för företagandet. 2 Businesses Views on Red Tape kan jämföras med EU-genomsnittet på tio procent3. Vid motsvarande Skr. 2002/03:8 undersökning 1999 låg andelen på för företagen i ett stort antal länder, däribland de svenska4. Regeringen anser dock att ingen av de ovan redovisade undersökningarna är tillräcklig för att kunna följa upp regelförenklingsarbetet. Regeringen har därför fört diskussioner om mätmetoder med företrädare för näringslivet. Diskussionerna har resulterat i ett uppdrag till () att dels utveckla en svensk modell för att mäta den administrativa börda reglerna innebär för företag, dels ta fram en konkret definition på begreppet administrativ börda. Regeringen anvisade i ett regeringsbeslut för detta ändamål. Arbetet bedrivs i nära samarbete med näringslivet och ambitionen är att en första mätning skall kunna ske . 2 Praktiska erfarenheter och resultat Arbetet med regelförenkling är främst av långsiktig karaktär. Det handlar till stor del om perspektiv- och attitydförändringar vid såväl framtagandet av nya regler som vid omprövning av de befintliga regelverken. prioriterades en systematisk granskning av alla förslag på nya och ändrade regler inom . Därefter har prioriteringen handlat om att intensifiera samarbetet med övriga myndigheter och kommittéväsende samt, inte minst, att ompröva de befintliga reglerna. I nedanstående avsnitt redovisas arbetet med de tre målgrupperna , övriga myndigheter och kommittéer. SimpLex uppgift inom är att granska alla nya förslag till regler som tas fram inom , att ge stöd och råd i arbetet med att ta fram konsekvensanalyser av regelförslag och att identifiera befintliga regler som är i behov av förenkling. Förutom den verksamhet som SimpLex bedriver så sker, liksom tidigare, en kontinuerlig översyn av reglerna av de ansvariga departementen. 2.2.1Arbetet med befintliga regler Förenklingar av befintliga regler är den stora utmaningen. I varje enskilt fall måste en avvägning göras mellan syftet med regeln och nyttan med en förenkling. I detta arbete krävs en samverkan mellan Ds 2002:20, Benchmarking av näringspolitiken 2002 Ds 2001:20, Benchmarking av näringspolitiken 2001" representanter för små Skr. har ett antal referenspersoner med småföretagsbakgrund biträtt regeringen i regelförenklingsarbetet. utökades gruppen till att även omfatta personer från Sedan starten har elva möten ägt rum mellan denna referensgrupp och . dels som stöd vid utvecklingen av arbetssätt och arbetsmetoder dels som framställare av konkreta förslag till förenklingar av befintliga regler. Inom ramen för detta samarbete har ett antal förslag inom främst skatteområdet tagits fram. Efter en politisk prioritering valdes några av dessa förslag ut och bildades en informell arbetsgrupp med (RSV). förslag om möjligheten till uppskov med betalning av preliminär skatt för nystartade företag resulterade i ett konkret lagförslag som beräknas överlämnas till . Ett annat förslag gällde tilldelningen av F-skattsedel. En dom i Regeringsrätten klargjorde i detta sammanhang vissa väsentliga frågor. Regeringen följer utvecklingen för att se om problemen därmed kan anses vara lösta. Arbetsgruppens övriga förslag bereds vidare inom . lämnade regeringen i uppdrag till , , , , RSV och att inkomma med förslag på regelförenklingar inom myndigheternas egna områden. Samtliga myndigheter har redovisat sina uppdrag och förslagen bereds inom SimpLex gjorde studiebesök , tillsammans med , vid små företag med skilda verksamheter. De besökta företagen fick då en möjlighet att framföra vad de såg som svårigheter med att driva företag i . Arbetet med regelförenkling pågår inom hela . Nedan redovisas en exemplifiering av genomförda regelförenklingar vid ett antal departement. I regeringens regelförenklingarbete för småföretagare är utvecklingen av en e-förvaltning av stor vikt. Regeringens mål är att den statliga förvaltningen, med utgångspunkt i de grundläggande värdena demokrati, rättsäkerhet och effektivitet, sätter medborgare och företagare i centrum för sin verksamhet. En effektiv och serviceinriktad offentlig förvaltning bidrar till att skapa goda tillväxtbetingelser i samhället. Informationstekniken är ett kraftfullt redskap för ökad tillgänglighet, öppenhet, insyn och effektivitet. Regeringen driver t.ex. på utvecklingen av den s.k. 24-timmarsmyndigheten som bland annat innebär att tillgången till tjänster skall vara oberoende av tid och plats, att kontakterna med myndigheterna skall vara enkla och av hög kvalitet. att realisera 24-timmarsmyndigheten krävs en hög säkerhet i den elektroniska överföringen av dokument och meddelanden. förutsättningar för en ökad och säker elektronisk kommunikation har regeringen också tagit initiativ till översyner av lagstiftningen inom olika områden för att onödiga formkrav, som förhindrar användningen av Skr. 2002/03:8 elektroniska signaturer, skall kunna tas bort. regeringen att handelsregisterförordningen (1974:188) ändras så att registrering av enskild firma kan ske elektroniskt och signeras med en elektronisk signatur. Samtliga restauranter är skyldiga att inge en rapport med redovisning av mat- respektive alkoholförsäljning. Alkohollagen ändrades med resultat att rapporten endast behöver inges en gång . Skatt tas inte ut på alkoholvaror och energiprodukter när det gäller vissa användningsområden. En ny regel innebär att en användare av skattefria varor efter ansökan kan bli godkänd som skattefri förbrukare. Det innebär en möjlighet att direkt köpa varorna utan att betala skatt. Alternativet är att vid köpet betala skatt och sedan söka återbetalning hos skattemyndigheten. Inom ansvarsområde har 12 föråldrade stödförordningar upphävts. Genom åtgärden har regelverket blivit mer lättöverskådligt. Tiden för anmälan av befintliga miljöfarliga verksamheter, s.k. C- verksamheter, flyttades fram , till . Till förordningen finns en bilaga med definitioner till vilken kategori olika verksamheter hör. Bilagan ändrades i samma skede och genom att låta både gamla och nya C-verksamheter (cirka 15-20 000 verksamheter) få samma sista anmälningsdag åstadkoms en förenkling för både verksamhetsutövare och tillsynsmyndigheter. I praktiken innebar denna ändring också att cirka 10 000 verksamheter hamnade utanför listorna. Därmed behöver inte sådan verksamhet anmälas till kommunen /03. innebar ändringen i bilagan att minst 500 verksamheter som varit tillståndspliktiga blev anmälningspliktiga i stället. Genom en ändring i bilregisterkungörelsen (1972:599) gjordes det möjligt att begära avställning av ett fordon elektroniskt via t.ex. . Denna bestämmelse fördes över till förordningen (2001:650) om vägtrafikregister, som ersatte bilregisterkungörelsen. Enligt den nya förordningen kan även påställning av fordon och begäran om utdrag ur vägtrafikregistret göras elektroniskt via t.ex. hemsidan. Murbruk och betong är inte längre anmälnings- eller avgiftspliktiga enligt förordningen (1998:941) om kemiska produkter och biotekniska organismer. Dubbelregleringar i fråga om använt kärnbränsle och kärnavfall har avskaffats genom att sådant avfall inte längre omfattas av de bestämmelser om avfall som finns i avfallsförordningen. 2.2.2Granskning av förslag på nya eller ändrade regler granskar SimpLex i genomsnitt ett till två förslag till nya eller ändrade lagar och förordningar som tas fram inom och som har betydelse för små företag. och har totalt 78 konsekvensanalyser genomförts, vilket lett till att ett tjugotal förslag omprövats eller modifierats. Samtliga kommittédirektiv skall gemensamberedas med SimpLex. 2002/03:8 medverka i beslutsprocessen redan när utredningar tillsätts är nödvändigt för att från början kunna säkerställa att småföretagsperspektivet blir en naturlig del i utredningsarbetet. Utredningar utgör i många fall grunden för de slutgiltiga förslagen till ny lagstiftning. Vid granskningen av kommittédirektiv identifierar SimpLex vilka utredningar som bör göra en särskild konsekvensanalys. För dessa utredningar anges i direktiven att analysen skall göras i samråd med för regelgranskning (NNR). har detta angetts i femton kommittédirektiv. Vissa av dessa utredningar har kontaktats och en genomgång har gjorts av den handledning för konsekvensanalysarbete som tagits fram inom . har 32 utredningar i uppdrag att samråda med NNR. SimpLex får regelbundet departementspromemorior från övriga departement att ta ställning till utifrån ett regelförenklingsperspektiv. fick SimpLex 24 departementspromemorior. Av dessa hade en konsekvensanalys genomförts i fem stycken. I SimpLex uppgifter ingår att ge stöd och råd till , övriga myndigheter och kommittéerna i arbetet med konsekvensanalyser. I arbetet ingår att vara involverade i beslutsprocesserna i tidiga skeden och påverka regelgivarnas attityder till företagandet. genomförde SimpLex dessutom utbildningar vid sju myndigheter. Utbildningar har även hållits för och en gång för kommittéväsendet. Vid utbildningarna har en representant från NNR medverkat. Genom utbildningsinsatserna nåddes ca 150 tjänstemän som arbetar med regler. har 24 utbildningar genomförts där 300 tjänstemän deltagit. Programmet har varit uppbyggt på en halvdagsutbildning som avslutas med att deltagarna får genomföra en konsekvensanalys utifrån ett verklighetsbaserat förslag till ny regel. Utbildningarna har byggt på ett ömsesidigt erfarenhetsutbyte där även ett av syftena har varit att skapa kontakt. Av utvärderingarna framgår att i stort sett samtliga har varit nöjda med att få en utbildning på detta vis och en introduktion i att göra en konsekvensanalys. 2.3Myndigheternas rapportering enligt SimpLexförordningen Totalt har 46 myndigheter rapporterat enligt SimpLexförordningens 4 §. I samband med årets redovisning uppmanades myndigheterna att kortfattat redovisa de tre viktigaste åtgärder som de genomfört och som har medfört en minskad administrativ börda för små företag. Varje myndighet skulle även redovisa om dessa åtgärder lett till en minskad administration hos den egna myndigheten. Nedan ges några exempel på myndigheternas syn på nyttan av konsekvensanalysarbete. Gemensamt för ett flertal myndigheter är att man arbetar aktivt med IT-lösningar för att på så sätt få företagen att i första hand vända sig till hemsidan för råd och stöd. Ett utökat användande av IT-lösningar innebär kostnads- och tidsbesparingar såväl för företagen som myndigheterna själva. De flesta myndigheter lägger ut sina förslag till föreskriftsändringar på hemsidan . () är ett exempel på en myndighet som kommit långt med att använda tekniska lösningar som en del av regelförenklingsarbetet. Genom att nyttja registerdata från andra myndigheter, att bygga ut så kallade integrerade register, att göra urvalsundersökningar i stället för totalundersökningar och att samordna gemensamma uppgiftsinsamlingar underlättas den administrativa bördan för företagen. har infört möjlighet för företagen att anmäla lediga platser direkt på hemsidan vilket innebär en rationalisering hos arbetsgivarna och kostnadsbesparingar i verkets verksamhet. har via ett interaktivt system för anmälan av flytt av nötkreatur mellan olika djurhållare sänkt kostnaderna för denna hantering . På uppdrag av regeringen arbetar Verket för näringslivsutveckling () med en informationstjänst på nätet för företagare (). Ett av syftena med webbtjänsten är att minimera tid och ansträngning för företagare att hitta information, blanketter och andra myndighetstjänster på tider som företagaren själv väljer. Tjänsten visar vägen till 20 olika myndigheter och organisationer som är av intresse för företagare. () och () har i samråd med företagare skapat en webbaserad kanal för snabb dubbelriktad information. Detta instrument, som går under beteckningen Kontakt-N, () kommer att innebära en väsentligt förenklad procedur vid företagsstarten då man även skall kunna registrera nya företag elektroniskt. är det möjligt att redovisa moms och arbetsgivaravgifter samt avdragen preliminärskatt via ett program (eSKD) på RSV: s hemsida. De fördelar som anges för tjänsten är att det är enkelt. En summeringskontroll av lämnade uppgifter ges, företagen kan deklarera utan tillgång till pappersblanketten och mottagna uppgifter kvitteras. Vidare har RSV skapat en möjlighet att genom filöverföring lämna näringsuppgifter via Internet från RSV:s standardiserade räkenskapsutdrag (SRU).