prop · GQ031 · 2002-10-08 00:00:00 — Det förklaras av pris- och löneomräkningar, mindre överföringar mellan utgiftsområden samt fortsatta insatser inom ovan nämnda program. upphör även Östersjömiljarden 2. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2003. Allmänna bidrag till kommuner 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar politikområdet All- männa bidrag till kommuner. Förändringen av utgiftsområdesramen jämfört med beräkningen av utgifterna per utgiftsområde ekonomiska vårproposition förklaras i huvudsak av den förändring av kommunkonto- systemet som genomförs . Förändringen innebär att avgiften till kommunkontosystemet som kommuner och landsting betalat tas bort, som det ge- nerella statsbidraget minskas med motsvarande belopp. En preliminär nedjustering görs 2003 av det generella statsbidraget med . Regeringen avser att göra en definitiv reglering i budgetpropositionen . Pensionsreformen samt justeringar i skattesy- stemet leder till ändrade skatteintäkter för kommunsektorn. För att neutralisera den effek- ten minskas det generella statsbidraget prelimi- närt med netto . Regeringen avser att även i denna fråga göra en slutlig reglering i budgetpropositionen . Enligt tidigare beslut tillförs utgiftsområdet . Av dessa medel avser en förstärkning av hälso- och sjukvården samt införandet av en allmän förskola för 4- och 5-åringar. 2004 tillförs utgiftsområdet ytter- ligare avseende en fortsatt förstärkning av hälso- och sjukvården. Den beräknade utgiftsområdesramen är lägre än anslaget . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2003. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter samt Riks- gäldskontorets provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. Utgifts- området ingår inte under utgiftstaket för staten. Förändringen av utgiftsområdesramen jämfört med konsekvensberäkningen av utgifterna per utgiftsområde ekonomiska vårpropo- sition förklaras i huvudsak av ändrade låneplaner, förtida uppköp av nollkupongsobligationer samt en omvärderingspost som beror dels på att vissa myndigheter har omvandlat kontoplacering i till statsobligationer, dels på en svagare kronkurs. Den beräknade utgiftsområdesramen är lägre än anslag enligt tabellen ovan. Det förklaras bl.a. av successivt minskande valutakursförluster till följd av en förstärkning av kronans värde samt att ränteutgifterna minskar över åren till följd av att äldre lån med relativt hög ränta successivt er- sätts med lån som löper till en lägre ränta. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2003. Avgiften till Europeiska gemenskapen 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition 2 I utfallet ingår som avser en del av avgift till EU Utgiftsområdet omfattar politikområdet Avgif- ten till Europeiska gemenskapen. Den aktuella utgiftsprognosen uppgår till . Skillnaden mellan budgeterat belopp och utgiftsprognos beror framför allt på att EU-budgetens överskott har reglerats genom en lägre avgift och att betalningen av januariavgiften 2002 tidigarelades till . Förändringen av utgiftsområdesramen jämfört med beräkningen av utgifterna per utgiftsområde ekonomiska vårproposition förklaras i huvudsak av nya underlag för avgiftens beräk- ning. I vårpropositionen var det inte möjligt att basera beräkningarna på EU-budgetdokument , vilka nu finns tillgängliga. Den beräknade utgiftsområdesramen är högre än anslag enligt tabellen ovan. Det förklaras av antaganden om den ekonomiska utvecklingen i och EU. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2003. Ålderspensionssystemet vid sidan om statsbudgeten Utgifterna omfattar ålderspension i form av all- män tilläggspension (ATP) och ålderspension i form av folkpension till pensionärer som även uppbär ATP. Vidare ingår reformerad tilläggs- pension, inkomstpension och premiepension samt kostnaderna för administrationen av dessa system. Förändringen av utgifterna jämfört med beräkningen av utgifterna eko- nomiska vårproposition är . Förändringen förklaras dels av ett högre antagande om inkomstindex vilket ökar utgif- terna med ca , dels av ett högre antagande om kostnaderna för administ- ration av AP-fonderna med . Den beräknade utgiften är 10 135 miljo- ner kronor högre än beräknad utgift enligt tabellen ovan. Detta beror dels på en trendmässig ökning av den genomsnittliga ATP- nivån, dels på indexeringen av pensionerna. kommer utgifterna för den bosätt- ningsbaserade delen av folkpensionen till pen- sionärer som även uppbär ATP på cirka 7 miljar- der kronor att föras från Ålderspensionssyste- met vid sidan av statsbudgeten till utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Beräknat belopp för Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten uppgår till 2003. Bemyndiganden och övriga ekonomiska förpliktelser m.m. 7 Bemyndiganden och övriga ekonomiska förpliktelser m.m. 7.1Finansiering av investeringar och Den totala låneramen avser summan av de lån Regeringens förslag: Regeringen får be- sluta om lån i för invester- ingar i anläggningstillgångar som används i sta- tens verksamhet intill ett belopp av 23 . Regeringen får besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i Riksgälds- kontoret intill ett belopp av 17 . För Sjunde AP-fondens verksamhet får regeringen dels besluta om lån i Riks- gäldskontoret för investeringar i anläggningstill- gångar som används i verksamheten intill ett belopp av , dels besluta om kredit på räntekonto i intill ett belopp av . Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten fast- ställer en total låneram i Riks- gäldskontoret för investeringar i anläggningar som används i statens verksamhet (20 §). Vidare fastställer en total kreditram i för att täcka behovet av rörel- sekapital (21 §). I tabell 7.1 redovisas för varje utgiftsområde det beräknade sammanlagda behovet av låneramar för investeringar i anläggningstillgångar . som regeringen via myndigheterna högst får ha i och innefattar också tidigare tagna lån. Tabell 7.1 Låneram för Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot Hälsovård, sjukvård och Kultur, medier, trossamfund Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske Anm: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Som framgår av tabellen beräknar regeringen att det behövs en sammantagen låneram på . För att kunna möta oförutsedda behov kommer preliminärt inte att fördelas till myn- digheterna. Jämfört med aktuella låneramar innebär förslaget till låneramar en ökning med eller . Den genomsnittliga ökningstakten av låneramen har upp- gått till . Myndigheternas totala skuld avseende inve- steringar i anläggningstillgångar uppgick till , vilket är mer än . Diagram 7.1 Myndigheternas investeringslån - dec 00 dec 00 jun 01 dec 01 Diagram 7.1 visar lånevolymens utveckling sedan systemet infördes . 1998 var lånevolymen . Det senaste årets ökning beror till stor del på den fortsatta utbyggnaden av högskolans grundutbildning och forskning. Tabell 7.2 Investeringslån och låneramar 1998 - 2002 Källa: och . Som framgår av tabell 7.2 har utnyttjandegraden per respektive år under åren 1998- 2002 uppgått till mellan . , och svarade för ca en tredjedel av de sammanlagda investeringslånen per . Det bör observeras att upplåningen i regel ökar , varför utnyttjan- degraden som redovisas ovan är lägre än utnytt- jandegraden vid utgången av respektive år. Myndigheterna placerar överskottslikviditet och finansierar sitt behov av rörelsekapital i . Respektive myndighet har för dessa ändamål ett räntekonto med kredit. Ramen för räntekontokrediten varierar men ligger normalt i intervallet av respektive myndighets anslag, bidrag och avgiftsinkomster. Tabell 7.3 Räntekontokrediter 2002 och kreditramar för Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och Kultur, medier, 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Jord- och skogsbruk, fiske 1 Ett negativt belopp på saldo innebär en behållning i . Anm: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Beräknat behov av kreditramar redovisas per utgiftsområde i tabell 7.3, tillsammans med totalt saldo och bruttoskuld på räntekontona per . Vid beräkningen av bruttoskulden ingår endast de myndigheter som hade ett negativt saldo på räntekontot och som därmed utnyttjat sin kredit. Som framgår av tabell 7.3 föreslår regeringen att summan av kreditramarna för myndigheter- nas räntekonton får uppgå till högst 17,5 miljar- der kronor , vilket innebär att den totala ramen är oförändrad jämfört med . För att kunna möta oförutsedda behov kommer preli- minärt inte att fördelas till myndigheterna. Diagram 7.2 på myndigheternas räntekonton Av diagram 7.2 framgår att myndigheterna har haft betydande inlåning på sina räntekonton . Den främsta orsaken till att in- låningen är större än utlåningen är det omfat- tande anslagssparande som myndigheterna har byggt upp. En effekt av detta är att endast 79 av de 247 myndigheter som har räntekonton i behövde utnyttja sin kredit januari t.o.m. . Av dessa myndigheter har endast omkring hälften (42 stycken) utnyttjat eller mer av tilldelad kredit. 19 myndigheter hade en skuld på sina räntekonton i Riksgäldsgälds- kontoret som sammanlagt uppgick till . Sjunde AP-fonden har bildats för att förvalta premiepensionsmedel inom det reformerade sy- stemet för inkomstgrundad ålderspension. I detta system fastställs en pensionsrätt motsvarande av pensionsgrundade inkomster jämte vissa tillkommande belopp. Huvuddelen av pensionsrätten tillgodoräknas den enskilde inom ramen för fördelningssyste- met. En mindre del, motsvarande av pensionsgrundande inkomster, förs till premie- pensionssystemet där det förvaltas i värdepap- persfonder efter individuella val. För de personer som avstår från att välja någon annan fond skall medlen placeras i Premiesparfonden som förval- tas av Sjunde AP-fonden. Därutöver förvaltar Sjunde AP-fonden ytterligare en fond, Premie- valsfonden, som kan väljas på samma sätt som andra fonder inom premiepensionssystemet. Sjunde AP-fonden har inga uppgifter utöver för- valtningen av dessa fonder. För detta ändamål har organisation och verksamhet byggts upp från grunden. Kostnaderna för Sjunde AP-fondens verksamhet skall täckas med de förvaltningsavgifter som tas ur fonderna. Detta gäller även kostnaderna för att bygga upp verksamheten. Starka skäl talar för att kostnaderna under uppbyggnadsskedet sprids över för att inte oproportioner- ligt belasta någon enstaka årgång av premiepen- sionssparare. För detta ändamål disponerar Sjunde AP-fonden krediter i (). disponerar Sjunde AP-fonden dels ett räntekonto med kredit på högst , dels ett lån på högst för finansiering av investeringar i anläggningstillgångar (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:FiU1, rskr. 2001/02:34). Av kontokre- diten var utnyttjad vid hal- medan lånen för anläggningstillgångar uppgick till . uppgick Premiesparfondens och Premievalsfondens marknadsvärderade till- gångar till respektive . Den förra är således ojämförligt större och spelar en avgörande roll för Sjunde AP-fondens ekonomi. Förvaltningsavgiften, som uppgår till av förvaltat kapital , reduceras genom det rabattsystem som tillämpas av (). Rabatten kommer premiepensionsspa- rarna till del genom att PPM köper nya fondan- delar för rabattbeloppet. För Premiesparfonden innebär detta att nettoavgiften efter rabatt begränsas till . Ra- battsystemets utformning gör det svårt för Sjunde AP-fonden att höja denna nettoavgift utan att bruttoavgiften blir orimligt hög. Av nettoavgiften på används för att täcka rörliga (kapitalbero- ende) kostnader för externa förvaltare mm. Återstående skall täcka fasta kostnader. Uppdaterade beräkningar som beak- tar fjolårets börsnedgång och en rad antaganden om in- och utflöden i Premiesparfonden, för- väntad kapitalavkastning samt kostnadsutveck- ling visar att Sjunde AP-fonden kommer att re- dovisa successivt förbättrade resultat. Med de förutsättningar som gällde /02 beräknades dock årsresultaten förbli negativa fram . Genom årliga överskott därefter beräknades det balanserade underskottet bli allt lägre för att elimineras efter ytterligare . kan de totala kostnaderna uppskattas till . Sjunde AP-fondens avgiftsintäkter netto beräknas till , varför det budgeterade under- skottet 2002 kan uppskattas till . Det balanserade underskottet i Sjunde AP-fondens verksamhet, som vid utgången av uppgick till , beräknas därmed öka till . Vid utgången av 2003 beräknas det balan- serade underskottet uppgå till . Mot den bakgrunden bedömer Sjunde AP-fonden att det behövs en ram på för kredit på räntekonto . Ramen avseende lån för finansiering av anläggningstillgångar på högst bedöms tillräcklig även 2003. Enligt 23 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten kan för en viss myndighet eller för viss anskaffning besluta att finansieringen skall ske på annat sätt än genom ovan beskrivna låneramar eller kreditramar. Totalt uppgår denna utlåning i Riksgälds- kontoret till . Centrala kredit för studielån är störst och uppgick till 107,7 miljar- der kronor. I tabell 7.4 presenteras en översikt av övriga kreditramar i . Tabell 7.4 Övriga kreditramar RGK:s garantiverksamhet, ordinarie RGK:s garantiverksamhet garantier, till RGK:s garantiverksamhet, garantier till för avlösen av borgen Anm.: har även möjlighet att låna utanför . 1Riksdagen hade tidigare en kredit men den är nu uppdelad i två krediter. Skulden avser den gamla krediten och är inlagd på fastigheter. 2Den övriga krediten avser en kreditram för såväl affärsverket SJ som de nya SJ- bolagens totala upplåning. Förslagen till beslut om nya eller ändrade ramar för övrig utlåning från åter- finns inom respektive utgiftsområde. Staten har utestående ekonomiska förpliktelser i form av garantier, t.ex. kapitaltäckningsgarantier, kreditgarantier, borgensåtaganden, grundfonds- förbindelser och pensionsgarantier. En samlad redovisning av den statliga garantiverksamheten ges i Årsredovisning för staten 2001 (skr. 2001/02:101). I detta avsnitt presenteras en översikt av de anslagsbeslut gällande garantier som regeringen föreslår för . Av- snittet innehåller därtill en kort redogörelse för det utvecklingsarbete som bedrivs inom områ- det. ställs krav på kost- nadstäckning i hanteringen av statliga garantier. Detta innebär att risken i varje garantiengage- mang eller grupp av engagemang skall beräknas. Utifrån detta bestäms en avgift för garantin som debiteras garantitagaren. kan emeller- tid besluta att för ett visst åtagande skall en lägre eller ingen avgift debiteras. Till den del full kost- nadstäckning inte erhålls från garantitagaren är det fråga om en statlig subvention som skall be- lasta ett anslag. Avgiftsinkomster och i före- kommande fall anslagsmedel motsvarande sub- ventionen förs till ett konto, en garantireserv, i . Till reserven förs också eventuella återvinningar från tidigare infriade garantier. Reserven finansierar garantiverksam- hetens administration och skadeutfall. Garanti- verksamheten skall vara långsiktigt självbärande. I tabell 7.5 presenteras en översikt över de anslagsbeslut gällande garantier som regeringen föreslår för . Tabell 7.5 Översikt anslagsbeslut gällande garantier 2003 A/O dom avspeglande avgift kommer att tas i anspråk fr.o.m. innevarande bud- minär riskavspeglande avgift an- Regeringens förslag presenteras i respektive ut- giftsområdesbilaga och i vissa fall på tilläggsbud- get i denna proposition. Vilket utgiftsområde re- spektive åtagande kan hänföras till och i vilka fall frågan hanteras på tilläggsbudget framgår av ta- bellen. Särskilda omständigheter gäller för den garanti som Kungl. Tekniska högskolan och utfärdade till komman- ditbolaget föregående år. Denna garanti utfärdades utan att riksdags- eller regeringsbeslut förelåg. Eftersom sådana beslut är påkallade enligt regeringsformen och lagen (1996:1059) om statsbudgeten föreslår regeringen på tilläggsbudget i denna proposition att i efterhand skall bemyndiga regeringen att ingå en sådan ekonomisk förplik- telse. Regeringen föreslår därtill att skall godkänna att lärosätenas anslag får använ- das till att finansiera garantins subventionsele- ment. har haft regeringens uppdrag att utreda förutsättningarna för en effektivare hantering av statens risktagande genom garantier. Uppdraget redovisades i en rapport . Rapporten belyser ett antal centrala områden inom vilka statens position kan förbättras genom bl.a. ändrade principer för de villkor på vilka garantier ges och för hur portföljen av beviljade garantier därefter hante- ras. En av utgångspunkterna i arbetet har varit att finna åtgärder som är fördelaktiga för staten som helhet med beaktande av garantimyndighe- ternas självständighet och ansvar. Förslagen i rapporten redovisas nedan. föreslår att huvudprincipen i avgiftssättningen av statliga garantier skall vara marknadsmässig istället för att som sättas på grundval av förväntade kostnader. Förslaget krä- ver, enligt rapporten, en ändring i budgetlagen. Ett sådant synsätt medför även att utvärderingen av garantiverksamheten bör fokusera på i vilken utsträckning avgifterna i garantiåtagandena är korrekt prissatta, dvs. Dagens utvärderingsmetod, att i efterhand och via garantireserven mäta kostnadstäckningen i garantiåtagandena, skulle därmed överges. föreslår vidare att en sam- ordningsfunktion skapas med uppgift att åstad- komma en samlad riskredovisning för hela statens garantiportfölj. Funktionen skulle även ha till uppgift att övervaka riskerna och kostna- derna i den samlade garantiportföljen. sikt förordas en översyn av styrsystemet för den statliga garantigivningen. En sådan utredning bör ha som mål att hitta former för styrning så att riskerna i statens garantiportfölj som helhet kan övervakas och kontrolleras. Kontoret anser även att statens syn på riskbegränsande åtgärder och hur de tillämpas inom garantiområdet bör ut- vecklas och förtydligas. Rapporter har re- missbehandlats av berörda myndigheter och re- geringen bereder de olika frågeställningar och förslag som lyfts fram i rapporten. Enligt 12 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen, för det ändamål och med högst det belopp som bestämmer, beställa varor eller tjänster samt besluta om bidrag, er- sättning, lån eller liknande som medför utgifter även under senare budgetår än det statsbudgeten avser. Regeringen begär bemyndiganden i anslagsav- snitten för de anslag som berörs. Där redovisas tabeller med information om bland annat nya och infriade förpliktelser under 20012003. I ta- bell 7.6 görs en sammanfattning per utgiftsom- råde av begärda bemyndiganden . I kolumnen Ingående förpliktelser redovisas de åtaganden staten beräknas ha i form av be- ställningar av varor och tjänster, beslut om bi- drag m.m. vid ingången av 2003. I nästa kolumn anges de nya förpliktelser av denna typ som sta- ten förväntas ikläda sig . Kolumnen Infriade förpliktelser visar de gjorda förpliktelser som förväntas innebära utgifter . Kolumnen Utestående förpliktelser utgör sum- man av ingående och nya förpliktelser minus in- friade förpliktelser. I den sista kolumnen, Be- gärda bemyndiganden, redovisas omfattningen av de bemyndiganden som regeringen begär i denna proposition. Bemyndigandena innebär att medger att regeringen får ikläda staten förpliktelser som innebär utgifter . Förpliktelserna innebär i många fall utgifter både 2004 och åren därefter. Av tabellen framgår att regeringen begär be- myndiganden om totalt . Tabell 7.6 Sammanfattande redovisning av beställningsbemyndiganden avseende 2003 Försvar samt beredskap mot Hälsovård, sjukvård och Kultur, medier, trossamfund Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske Anm: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan 7.4Bemyndigande för ramanslag bemyndigande besluta att ett ramanslag får Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att ett ramanslag som inte avser förvaltningsändamål får överskridas om 1.ett riksdagsbeslut om anslag på tilläggsbud- get inte hinner inväntas, 2.överskridandet ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten. Enligt 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen med överskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål med anslaget skall kunna uppfyllas. För de flesta ramanslag kan oundvikliga ut- giftsökningar i förhållande till anvisade medel rymmas inom den högsta tillåtna anslagskrediten på som föreskrivs i 6 § första stycket budgetlagen. I allmänhet sätter regeringen kre- diten för anslag för förvaltningsändamål till och för de flesta övriga ramanslag till . I fråga om ramanslag för förvaltnings- ändamål är det nästan aldrig aktuellt att över- skrida anslaget mer än vad som ryms inom den tillåtna högsta anslagskrediten. Något särskilt bemyndigande som ger regeringen befogenhet att besluta om överskridande av ramanslag som anvisats för förvaltningsändamål behöver därför inte inhämtas. Vid behov kommer ytterligare medel att begäras på tilläggsbudget. I avvaktan på riksdagsbeslut om ytterligare medel kan likvidi- tetsbehovet undantagsvis behöva genom att regeringen tillfälligt utökar myndighetens kredit på räntekonto inom ramen för den av beslutade samlade kreditramen. När det däremot gäller ramanslag som anvi- sats för regelstyrd verksamhet, icke påverkbara EU-relaterade utgifter, infriande av garantier samt oförutsedda utgifter kan så stora föränd- ringar inträffa att utgifterna inte ryms inom den högsta tillåtna anslagskrediten. Regeringen avser i sådana fall att i första hand återkomma till riks- dagen med förslag om anslag på tilläggsbudget. Förändringarna kan dock inträffa snabbt och betalningarna kan behöva göras utan dröjsmål. Om anslag på tilläggsbudget inte hinner anvisas bör regeringen bemyndigas att besluta om över- skridande när de förutsättningar som anges i 6 § andra stycket budgetlagen är uppfyllda, dvs. om det är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål med anslaget skall kunna uppfyllas. Överskridandet får inte vara större än att det ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten. Bemyndigandet begärs för ett budgetår i sänder. Regeringens avsikt är att även fortsättningsvis på tilläggsbudget föreslå förändringar av berörda anslag som ersätter det medgivna överskridan- det. I Årsredovisning för staten 2001 (skr. 2001/02:101, s. 67-68) lämnades en redovisning för vilka anslag som regeringen medgivit överskridanden . Innevarande år har regeringen medgivit över- skridanden av följande anslag: Utgiftsområde 8, 12:2 Mottagande av asylsökande på och 12:5 Offentligt biträde i utlännings- ärenden på . Ett eventuellt utnyttjande av bemyndigandet kommer att redovisas i Årsredovis- ning för staten 2002. I anslutning till utgiftsom- råde 26 Statsskuldsräntor m.m. återkommer regeringen med förslag om bemyndiganden rö- rande överskridanden av vissa anslag. 7.5Statliga myndigheters hantering av ingående mervärdesskatt Regeringens bedömning: Reglerna för myndighe- ters hantering av ingående mervärdesskatt för- tydligas genom att tillämpningsområdet och kompensationsrätten preciseras. Nuvarande be- stämmelse om att av ett externt bidrag skall inbetalas till behålls och utvidgas till att omfatta samtliga myndighe- ter som erhåller externa bidrag över en viss mi- niminivå. /92 infördes ett kompensations- system för de statliga myndigheternas ingående mervärdesskatt (prop. 1989/90:111, bet. SkU 1989/90:31, rskr. 1989/90:357 och prop. 1990/91:100, bet. 1990/91:FiU20, rskr. 1990/91:32). Syftet med reformen var främst att uppnå konkurrensneutralitet mellan verksamhet i egen regi och upphandling utanför staten.