prop · GP031d8 · 2002-01-01 00:00:00 — Från anslagsposten 1.1 Multilateralt utvecklingssamarbete finansieras bl.a. bidrag till vissa internationella finansieringsinstitutioner. Bland dessa återfinns fyra institutioner där medlemsåtagande består av inbetalt kapital och garantikapital. Institutionerna är; Multilaterala investeringsorganet (MIGA), Asiatiska (AsDB), Afrikanska (AfDB) och (). Då en hantering av dessa garantier enligt garantimodellen riskerar att leda till dubbelavsättningar föreslår regeringen att godkänner att de undantas från en sådan hantering (se volym 1, kapitel 7, avsnitt 7.2 samt utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning). Reservationerna, dvs. den del av anslagsmedlen som kvarstod vid budgetårets slut, inom anslaget 8:1 Biståndsverksamhet uppgick vid utgången av 2000 till . Detta är en minskning i förhållande till föregående år med ca . Av de totala reservationerna var intecknade genom avtal eller beslut om visst ändamål. Även de ointecknade reservationerna, som alltså uppgick till , motsvarar till stor del planerade, om än inte avtalsbundna insatser. Tabell 3.12 Utgående reservation på anslaget 8:1 Biståndsverksamhet 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser För det multilaterala utvecklingssamarbetet beräknas nya förpliktelser ingås till ett belopp om . Det rör sig framförallt om en förutsedd ny kapitalpåfyllnad av den internationella utvecklingsfonden () till vilket kommer en påfyllnad av den Afrikanska utvecklingsfonden. Någon särskild buffert för t.ex. växelkursförändringar begärs inte för den multilaterala bemyndiganderamen då sådant ryms inom den totala bemyndiganderamen. Inom det multilaterala utvecklingssamarbetet föreslås regeringen få ikläda staten förpliktelser som tillsammans med tidigare gjorda, utestående utfästelser uppgår till högst för i enlighet med tabell 3.13. Tabell 3.13 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser inom det multilaterala utvecklingssamarbetet Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Bemyndiganderamen inom det bilaterala utvecklingssamarbetet baseras på de förpliktelser som beräknas ingås. Därmed avskaffas de tidigare använda s.k. multiplikatorerna. Mot bakgrund av anslagsökningarna har ett antagande gjorts om ökning av nya förpliktelser och, med viss eftersläpning även av infriade förpliktelser. utvecklingssamarbetet föreslås bemyndiganderamen fastställas till för , enligt tabell 3.14. Sammanlagt för anslaget 8:1 Biståndsverksamhet, multi- och bilateralt utvecklingssamarbete, uppgår således den föreslagna bemyndiganderamen till . Tabell 3.14 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser inom det bilaterala utvecklingssamarbetet Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. har fastställt en ram för Si- das garantigivning, varav huvuddelen utgörs av biståndsgarantier för u-krediter. uppgick garantiförbindelserna för u-krediter till . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar till ett belopp inklusive tidigare ställda garantier, om för garantigivning inom det internationella utvecklingssamarbetet. Regeringen beslutade om riktlinjer för en treårig försöksverksamhet med en fristående garantigivning för biståndsändamål. Sida får inom ramen för den totala garantiramen utställa fristående garantier till ett belopp av högst . Säkerhetsreserven för de fristående garantierna uppgår till . har Sida lämnat ett förslag om en reviderad riskpolicy för de fristående garantierna. Ärendet bereds i . Anslagen inom Internationellt utvecklingssamarbete beräknas utifrån biståndsramen exklusive de avräkningar som görs för kostnader inom andra utgiftsområden (se avsnitt 3.1 Omfattning). Anslagsbeloppet för 8:1 Bi- ståndsverksamhet framkommer efter att förvaltningsanslagen för Sida och avräknats. Anslaget 8:1 påverkas således i mycket hög grad av förändringar i den beslutade procentandelen av BNI, av förändringar i BNI-beräkningarna samt av förändringar i storleken på avräkningarna. De prognosticerade anslagsbeloppen framgår av tabell 3.10. beräknar regeringen anslaget 8:1 Biståndsverksamhet till 13 . Det beräknade anslaget har minskats med avseende föreslagen förstärkning av anslaget 8:2 . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.15 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 3.8.28:2 (Sida) Motsvarar 481 814 prisnivå. Motsvarar 481 814 prisnivå. Tabell 3.17 Beräkning av anslaget Överfört från 8:1 Biståndsverksamhet Sida är enligt förordningen (1995:869) med instruktion för central förvaltningsmyndighet för bilaterala utvecklingssamarbete och för stödet till länder i . I Sidas budgetunderlag visar myndigheten på olika sätt hur biståndet utökas och fördjupas som biståndsvolymen fortsätter att öka. Regeringen beslöt , efter förslag från Sida, att ombilda Sida till ett 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 idé- och utbildningsinstitut med placering i . Institutet som kommer att inrättas , skall samverka med svenska enskilda organisationer. Flertalet svenska enskilda organisationer verksamma inom utvecklingssamarbetet har uttryckt ett starkt intresse för att gemensamt arbeta med idéfrågor, metodutveckling och utbildning. Planerna för institutet har utarbetas i nära samarbete med organisationerna. Det nya institutets verksamhet innehåller ett bredare och till övervägande del annorlunda koncept än den nuvarande verksamheten vid Sida . Efter flera utredningar stod det klart att behovet hade minskat kraftigt av den verksamhet som bedrivits på Sida , bl.a. då den inte nära följt utvecklingen inom utvecklingssamarbetet. Det fanns en uppenbar risk att endast språkutbildningen skulle bli kvar, motsvarande ett tiotal tjänster. Noggranna överväganden gjordes inom regeringen vad gällde institutets placeringsort. Sidas och de enskilda organisationernas bedömning var att en förutsättningslös lokalisering hade placerat institutet i , närmare dess målgrupp. I är den lämpligaste placeringsorten, enligt Sidas bedömning i skrivelsen till regeringen. Detta bl.a. på grund av att de främsta intressenterna, de svenska enskilda organisationerna, förordar , samt de goda möjligheter till sammanlänkning med andra institutionella miljöer och större möjlighet till kollegialt utbyte som finns där. Genom placeringen av institutet i bibehålls en expanderande verksamhet i och 20-24 tjänster kvarstår i regionen. Detta bedöms vara positivt för hela regionen. Biståndsvolymen ökar kraftigt år 2003-2004 genom att en höjd andel av bruttonationalinkomsten (BNI) anslås till biståndet. I samband med att regeringen tar ställning till den parlamentariska utredningen om politik för global utveckling, avser regeringen att återkomma till frågan om arbetsmetoder i biståndet. beräknas, i enlighet med vad regeringen aviserade i budgetpropositionen 2001, anslaget 8:2 höjas med 20 miljoner Vidare tillkommer sedvanlig pris- och löneomräkning samt en tillfällig höjning med för ombildningen av Sida till ett idé- och utbildningsinstitut i . Tabell 3.18 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. Motsvarar 11 256 prisnivå Motsvarar 11 256 prisnivå. Tabell 3.20 Beräkning av anslaget Överfört från 8:1 Biståndsverk- Målen för är enligt förordningen (1995:1352) med instruktion för myndigheten, att inom främja och driva vetenskaplig forskning om , främja samarbete och kontakter mellan nordiska och afrikanska forskare, utgöra ett dokumentationscentrum för forskning och studier om samt informera om Afrikaforskning och aktuella afrikanska förhållanden. Institutet föreslår en höjning av anslaget med som kompensation för att institutet nu har börjat betala skatt på förvärv som görs inom EG. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Regeringen bedömer att Nordiska Afrikainstitutets verksamhetsmål är väl uppfyllda. Regeringen delar institutets uppfattning att myndighetens förvaltningsanslag bör höjas. beräknas anslaget 8:3 höjas med . Tabell 3.21 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 4 Politikområde 9 Samarbete med Politikområdet Samarbete med består av utvecklingssamarbete med , som främst bedrivs genom Sida och , samt avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politiikområdet Anslag inom uo 7 9.2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier Anslag inom andra uo Uo 1:F1 Samarbete och utveckling Totalt för utgiftsområde 9 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 De föreslagna beloppen för är ändrade i förhållande till vårpropositionen så att en jämnare fördelning mellan åren uppnås. Be- loppet ökar med medan beloppet minskar med samma belopp. Avvikelserna mellan anslag och utfall och anslag och prognos beror på att en del av reservationen tas i anspråk. Det av fastställda målet för samarbetet med för perioden 2002- 2003 är: att främja en hållbar utveckling, fördjupad integration och partnerskap i och dess omgivningar, utifrån behoven i samarbetsländerna och med utnyttjande av den svenska resursbasen. Målen för , och som resultatbedömningen utgår ifrån är: att främja en säkerhetsgemenskap att fördjupa demokratins kultur att stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling att stödja en miljömässigt hållbar utveckling. Allt utvecklingssamarbete skall präglas av ett jämställdhetsperspektiv. beslutade om ett nytt program för samarbetet med för . Programmet baseras på regeringens proposition 2000/01:119 i omvandling utvecklingssamarbete med . Programmet bör övergå i ett permanent anslag . För samarbetet skall följande huvudområden gälla: utbildning och forskning. Tre riktlinjer skall styra samarbetet: att främja EU-anpassningen i kandidatländerna, samt vad avser , och , att främja systemförändringar och integration i europeiska samarbetsstrukturer, att främja relationerna med samt att låta ett jämställdhetsperspektiv prägla samarbetet. Regeringen anser att främjandet av relationerna till och att därigenom långsiktigt stärka relationerna mellan och samarbetsländerna är en självklar och viktig del i utvecklingssamarbetet med länderna i . Relationsbyggandet med är också ett led i övergången till reguljärt grannlandssamarbete. Med samarbetsländernas behov som utgångspunkt skall insatserna inriktas på sådana områden där har erkänd och efterfrågad kompetens. Svenska intressen skall tillgodoses såväl i utformningen av programmet som i dess genomförande och den svenska resursbasen utnyttjas. Samarbetet skall huvudsakligen inriktas på , , , , och . Dessutom kan vissa insatser fortsatt bli aktuella i och övriga kandidatländer. Landstrategier för samarbetet med de prioriterade länderna kommer att beslutas av regeringen för . Dessa skall ange riktlinjer och prioriteringar för samarbetet med respektive land. Utvecklingssamarbetet med går in i en ny fas, präglad av det förestående medlemskapet i Europeiska unionen för , , och , där de politiska förändringarna och den ekonomiska utvecklingen har gått fort. Betydande genombrott har åstadkommits i anslutningsförhandlingarna under det svenska ordförandeskapet. Kandidatländerna har gjort imponerande framsteg när det gäller att uppfylla anslutningskriterierna. Denna nya dynamik måste motsvaras av fortsatta framsteg i kandidatländerna när det gäller överföring, genomförande och tillämpning av regelverket. och behov av stöd kommer särskilt att uppmärksammas. I samband med att kandidat- länderna i närområdet uppnår medlemskap i ropeiska unionen skall utvecklingssamarbetet med dessa länder fasas ut. Takten i utfasningen bör bedömas bl.a. utifrån beräknad tidpunkt för medlemskap, samarbetsländernas behov och absorptionsförmåga samt svensk kompetens och svenskt intresse. Relationerna till länderna i är en högt prioriterad fråga för regeringen. Utvecklingssamarbetet med dessa länder är ett viktigt instrument både för att främja utvecklingen i länderna och relationerna med . Att verka för en utvidgning av EU, fördjupade relationer med och , en demokratisering av och intensifierat samarbete i är centrala element i regeringens politik. Det svenska EU-ordförandeskapet har lagt stor vikt vid att vidareutveckla EU:s Nordliga Dimension (ND) och att förankra och permanenta detta initiativ inom EU- systemet. har skapat förutsättningar för konkreta framsteg inom områden som miljö och kärnsäkerhet, kampen mot organiserad brottslighet och den ryska regionen situation. Ett viktigt projekt i detta sammanhang är det Sydvästra reningsverket i . Även de arktiska frågorna har lyfts fram. Inom IT-området har en "Northern eDimension" utvecklats för att främja utvecklingen av IT- samhället i . Ett stort framsteg inom miljöområdet är beslutet att etablera ett "Northern Dimension Environmental Partnership" (NDEP) mellan de investerings- och utvecklingsbanker, som är verksamma i norra ropa, Europeiska kommissionen och bilaterala givare. NDEP är ett nytt, innovativt sätt att nå mervärde genom att förenkla och effektivisera finansieringen av stora projekt med inriktning på miljö, kärnsäkerhet och energibesparingar i regionen. Detta skall ske genom att utvecklingsbankerna samordnar sig både sinsemellan och med Europeiska kommissionen. Finansieringen är baserad på en kombination av lån från bankerna och gåvomedel från kommissionens Tacisprogram och andra givare. Ett svenskt bidrag till NDEP-faciliteten har utlovats inför den givarkonferens som planeras . En utförlig beskrivning av inriktningen av utvecklingssamarbetet med samt beskrivning av samarbetsländerna m.m. finns i regeringens proposition 2000/01:119 i omvandling 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Diagram 4.1 Stödet 1989-00 fördelat på länder Målet för det säkerhetsfrämjande samarbetet är att främja den gemensamma säkerheten i , inom såväl det militära som det civila området. Samarbetet är i första hand inriktat på insatser i , och , och . Vissa insatser har gjorts i Po- len. Insatserna avser stöd för: miljöinsatser i samband med militär verksamhet gränsbevakning och insatser för stärkt yttre gränskontroll asyl- och migrationspolitisk kompetens beredskap för olyckor och katastrofer Det säkerhetsfrämjande samarbetet är i hög grad inriktat på att bygga upp relationer mellan institutioner i och samarbetsländerna. Samarbetet skall främja kandidatländernas framtida inträde i EU och anpassning till internationella samarbetsstrukturer. och integration i europeiska samarbetsstrukturer är också av betydelse ur ett säkerhetsfrämjande perspektiv. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Stöd till ett demokratiskt totalförsvar är av fortsatt stor vikt, liksom stärkande av säkerhetspolitisk kompetens. Insatser skall här främst göras genom utbildning av militär personal i de baltiska länderna och . En betydande del av det säkerhetsfrämjande stödet går till insatser för att stärka kunskapen om och stödja tillämpningen av olika nedrustningsavtal. Stöd till nedrustning och icke-spridning i har hög prioritet. Tonvikt kommer också fortsättningsvis att läggas vid insatser för att stärka migrations- och asylpolitisk kompetens i samarbetsländerna. Även insatser inom ramen för den satsning på förbättrat myndighetssamarbete i räddningstjänstfrågor som lanserats inom ramen för Nordliga Dimensionen (Euro Baltic) och bedrivs inom Östersjöstaternas råd och det uppföljningssamarbete till räddningsövningen Ba- rents Rescue 2001 som initierats inom kan komma att aktualiseras. Demokratiska samhällssystem är en förutsättning för stabilitet och säkerhet i vårt närområde. Den demokratiska processen i samarbetsländerna fortsätter med vissa undantag att utvecklas positivt. Den formella grunden för demokrati är i huvudsak lagd. Det återstår dock mycket att göra för att stärka förtroendet för demokratin och för att bidra till att ett aktivt folkligt deltagande blir i samarbetsländerna. Målet för samarbetet skall därför vara att fördjupa demokratin genom att bidra till att stärka demokratiska strukturer, främja en demokratisk kultur och ett aktivt medborgerligt deltagande. Insatser skall genomföras för uppbyggnad och stärkande av det civila samhället i samarbetsländerna. Samarbetet som genomförs av enskilda organisationer och folkrörelser samt det kulturella samarbetet skall få fortsatt stöd. Det skall även det integrationsfrämjande stödet till de rysktalande icke-medborgarna i och . Det samarbete som har inletts på rättsområdet och som syftar till att underlätta de baltiska ländernas EU-integration, har resulterat i ett flertal projekt såsom domar- och polisutbildning, fängelsesamarbete och frivårdsprojekt. Samarbetet väntas ha stor betydelse framöver då förhandlingarna om inträde i EU med de tre baltiska länderna nu har gått in i en intensiv fas. Samarbete på lokal och regional nivå mellan kommuner, länsstyrelser, landsting och storregioner spelar en stor roll inom utvecklingssamarbetet med . Verksamheten avser att utveckla lokal och regional förvaltning och demokrati, men också eftersatta samhällsområden under dessa instansers ansvar, såsom hälso- och sjukvård, omvårdnad, primärskola m.m. Verksamheten, som bärs upp av ett brett folkligt engagemang på båda sidor om Ös- tersjön, förväntas fortsätta . Bilaterala och multilaterala nätverk och liknande samarbetsstrukturer byggs ut allt mer inom det regionala samarbetet och vänortssamarbetet expanderar på lokal nivå. De baltiska länderna har nått långt i sin ekonomiska omvandling och räknas nu som marknadsekonomier. De marknadsekonomiska institutionerna behöver nu fortsatt stärkas och reformerna konsolideras. I OSS har den ekonomiska reformprocessen varit mer utdragen men en mer positiv utveckling kan skönjas. Många reformer återstår dock där och det är nödvändigt att skapa stabila marknadsekonomiska institutioner. Stödet till kandidatländerna på det ekonomiska området förutses kunna fortsätta minska framöver mot bakgrund av den ekonomiska utvecklingen. Visst bilateralt stöd kommer att behövas som komplement till EU:s stöd, i synnerhet på förvaltningsområdet. Stödet kommer att förskjutas mot och där insatser inom det ekonomiska området kommer att ha fortsatt stor betydelse. Förutsättningar finns i dessa länder för en bredare ansats i samarbetet, i synnerhet det näringslivsfrämjande stödet, t.ex. genom stöd till utveckling av små- och medelstora företag och kompetensutbildning, samt förvaltningsstödet t.ex. statistik, skatter och arbetsmarknad. Insatser på lantmäteriområdet kommer också att vara fortsatt betydelsefulla i och . Den snabba ekonomiska omvandling som har skett i regionen, särskilt i kandidatländerna, är ojämnt fördelad mellan olika samhällsgrupper. Det är av stor vikt för legitimiteten hos demokratin och den ekonomiska reformprocessen att en politik för en god ekonomisk tillväxt kombineras med en politik för social trygghet och en rimlig fördelningspolitik. Stödet till den sociala sektorn förväntas därför vara fortsatt stort , och koncentreras på uppbyggnad av hållbara socialtjänst- och socialförsäkringssystem, förbättring av folkhälsan, reformer av hälso- och sjukvårdssystemen och den sociala omsorgssektorn. Särskilda satsningar skall göras på att förhindra spridning av smittsamma sjukdomar såsom tbc och hiv/aids samt på särskilt svaga grupper i samhället såsom exempelvis institutionaliserade barn, misshandlade kvinnor samt kvinnor och barn som utsatts för sexuell exploatering genom exempelvis människohandel. Det svenska stödet på miljöområdet i bör fortsatt inriktas mot att bevara, skydda och förbättra miljön, särskilt i och omkring samt att stödja en hållbar utveckling. Detta arbete sker huvudsakligen genom Sida och . För kandidatländerna inriktas det svenska stödet på de krav som ställs inför dessa länders kommande EU- medlemskap. Det är regeringens bedömning att fortsatta svenska insatser på miljöområdet i och är angelägna. Stödet förutsätts fortsatt främst inriktas på förvaltningsstöd och kompetensutveckling samt miljö- och energiinvesteringar. bör aktivt delta i bl.a. projekt som identifieras inom NDEP. De svenska energirelaterade insatserna bör inriktas på att öka effektiviteten i produktion, distribution och användning av såväl värme som elektricitet liksom att minska utsläppen från energiproduktionsanläggningar. I tillämpliga fall bör insatserna utformas så att minskning i utsläpp av växthusgaser skall kunna tillgodoräknas i enlighet med klimatkonventionens och Kyotoprotokollets s.k. flexibla mekanismer. Fortsatta svenska insatser inom energiområdet i och kan förväntas. Regeringen har för avsikt att verka för internationellt koordinerade åtgärder i syfte att underlätta för att och på ett miljömässigt hållbart sätt anpassa sitt energisystem till de nya förutsättningar som en nedläggning av Ignalinareaktorerna medför. Målet med det svenska kärnsäkerhetsprogrammet, kanaliserat via () och 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 (SSI), bör fortsatt vara att så långt som möjligt minska sannolikheten för att en kärnkraftolycka med stora radioaktiva utsläpp skall inträffa vid något av kärnkraftverken i samarbetsområdet eller i samband med hantering och lagring av kärnavfall. Behovet av stöd till på områdena reaktorsäkerhet, utbränt kärnbränsle och radioaktivt avfall är stort. Möjligheterna att bistå på dessa områden begränsas på grund av avsaknaden av ett juridiskt ramverk som bl.a. reglerar frågor om tullar, skatter och ansvar i händelse av en atomskada. Regeringen är beredd, så snart de juridiska frågorna fått en acceptabel lösning, att förstärka stödet till , på dessa områden. Samarbete på utbildnings- och forskningsområdet är ett viktigt verktyg för att stödja reformprocessen och generera ekonomisk tillväxt i . Tyngdpunkten i samarbetet ligger därför på bidrag till att stärka forsknings- och utbildningskapaciteten i samarbetsländerna samt att skapa fungerande och långsiktiga nätverk mellan främst universitet och högskolor i och i vårt prioriterade närområde. Individuell stipendiering är här ett viktigt verktyg för både främjande av institutionssamarbete och skapandet av kontaktytor och nätverk mellan individer. I övrigt skall särskild prioritet ges till utvecklingen av forskningskapaciteten i samarbetsländerna samt till folkbildning. En bestående "brain-drain" av akademisk och annan kompetens från samarbetsländerna till och andra västländer bör motverkas och förebyggas. Det svenska utvecklingssamarbetet med skall präglas av ett jämställdhetsperspektiv. Det innebär att utvecklingssamarbetet i stort skall utformas så att det bidrar till ökad jämställdhet mellan kvinnor och män i samarbetsländerna och att planerade enskilda insatser skall analyseras utifrån de effekter de kan ha på kvinnor och män. Exempelvis skall varje insats analyseras utifrån förväntad eller uppnådd jämställdhetseffekt och all rapportering, alla översyner och utvärderingar utförda av departementet och dess myndigheter skall redo- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 visas med en uppdelning av fakta och analys för såväl kvinnor som män.