prop · GP0390 · 2002-03-13 00:00:00 — Kopplingarna mellan regional utveckling och insatser inom informationsteknologi är av fortsatt stort intresse. fokusera på informationsteknologin under sitt ordförandeskap . Verksamheten inom området jord- och skogsbruk bedrivs inom ramen för handlingsprogrammet för jord- och skogsbrukssamarbete 2001-2004. Handlingsprogrammet baseras på visionen om en målinriktad och resurseffektiv nordisk samverkan som bidrar till att konkretisera och förverkliga hållbar utveckling inom de areella näringarna. Stor vikt läggs vid att samarbetet skall vara politiskt relevant. Handlingsprogrammet operationaliserar de målsättningar som lagts fast i strategin för ett hållbart . Handlingsprogrammets betoning på hållbarhet verkar som en länk mellan de fem prioriterade insatsområdena jordbruk, skogsbruk, genetiska resurser och biologisk mångfald, livsmedelssäkerhet samt landsbygdsutveckling. Beslut har fattats om att inrätta ett nytt ministerråd som omfattar sektorerna fiske, jord- och skogsbruk samt livsmedel. Det nya ministerrådet ersätter ministerråden för fiske respektive jord- och skogsbruk. Även livsmedelsfrågorna inordnas under detta ministerråd. Sektorernas ämbetsmannakommittéer fortsätter emellertid sitt arbete i samma organisation som . Koordinering mellan de tre sektorerna mellan ministermötena skall göras av ordförandelandet tillsammans med ministerrådets sekretariatet. I det nordiska samarbetet spelar bevarandet av de genetiska resurserna en central roll och över hälften av jord- och skogsbrukssektorns budget satsas på detta område. Nordiska genresursrådet (NGR), som inrättades som ett forum för strategisk diskussion av frågor rörande genetiska resurser, konstituerades vid ett s.k. launch-seminarium då bl.a. den nya strategin för genresursarbetet presenterades för en bred krets av intressenter. Genom NGR kommer det nordiska samarbetet beträffande växt-, djur- och skogsgenetiska resurser att utvecklas och förstärkas. Frågan om rättigheter och tillträde till det genetiska materialet i de nordiska genbankerna är, mot fonden av pågående internationella förhandlingar, en starkt prioriterad fråga för NGR. ett arbete med att mot bakgrund av den internationella utvecklingen inom Skr. 2001/02:90 området kartlägga, analysera och föreslå åtgärder för bevarande och tillträde till i första hand de gemensamt förvaltade nordiska genresurserna. Vad gäller skogssidan har utbytet av erfarenheter beträffande den internationella skogspolitiken fortsatt och länderna har haft ett nära samarbete vid olika internationella möten om skogsfrågor och vid möten där konventionen om den biologiska mångfalden (CBD) behandlades. En ny strategi för det tvärsektoriella samarbetet med miljösektorn för har antagits och arbetet kommer att fortsätta i oförändrad skala. Strategin har anknutits till strategin för ett hållbart . Möten i ministerrådet och ämbetsmannakommittén inom jord- och skogsbrukssektorn har EU-frågor som en stående punkt på dagordningen. Mot bakgrund av BSE-krisen och utbrott av mul- och klövsjuka i EU har frågor rörande livsmedelssäkerhet varit en högt prioriterad informationspunkt. En arbetsgrupp, som inrättades , , arbetar tillsammans med de baltiska staterna med för sektorn angelägna frågor kring hållbar landsbygdsutveckling inkluderat frågor som säkra livsmedel, skogs- och jordbruksproduktion. En av arbetsgruppens viktigaste arbetsuppgifter är att förbereda kommande möten på ministernivå. Ett samarbete kring växtgenetiska resurser har bedrivits inom ramen för Nordiska genbankens verksamhet. Genbankens arbete har bidragit till att närområdesländerna kunnat ta sitt ansvar att följa biodiversitetskonventionen i en svår ekonomisk situation. Kring de husdjursgenetiska resurserna har ett motsvarande samarbete inletts och förväntas ge samma positiva resultat. Verksamheten inom fiskeområdet har sin utgångspunkt i såväl det finska ordförandeprogrammet som i fiskets samarbetsprogram . Arbetets inriktning har präglats av den strategi för hållbar utveckling i som trädde i kraft . Strategin lyfter dels fram den grundläggande förutsättningen av ett hållbart nyttjande av naturresurserna och dels konsumentens roll och deras rätt till sund och säker mat. Dessa frågeställningar har präglat arbetet i arbetsgrupperna för fiskeriforskningen samt den gemensamma arbetsgruppen för miljö- och fiskesamarbetet. har arbetet präglats av att finna nya samverkansformer inom ramen för det nya ministerrådet som omfattar sektorerna fiske, jord- och skogsbruk samt livsmedel. genom detta delvis fått ny inriktning mot födoämnessäkerhet och födoämneskvalitet samt miljö och bärkraftig utveckling. vid att samarbetet skall vara politiskt relevant. Det tvärsektoriella samarbetet med miljösektorn har bedrivits i överensstämmelse med gällande program . perioden har dialogen mellan sektorerna utvecklats och fördjupats vilket medfört att projektverksamheten fått en alltmer politisk inriktning. Skyddet om ett hållbart nyttjande av fiskresurserna har varit högprioriterade , såväl politiskt som i samband med olika Särskild uppmärksamhet har ägnats minimeringen av bifångster i fiskredskap och skyddet av unga fiskbestånd. Ett problem som lyfts fram i det nordiska arbetet är det faktum att fångad fisk slängs överbord (discard). Ett framtida arbete bör behandlas såväl på nordisk som Det nordiska arbetet med miljömärkning av vildfångad fisk har avvaktat utvecklingen på såväl nationell som Livsmedelssäkerheten blev en mycket aktuell fråga bl.a. genom de dioxinbeslut som togs på EU-nivå . fokuserats dels på konsumentsäkerhet och riskhantering (dvs. fiskens näringsmässiga innehåll i förhållande till risk för ev. innehåll av miljögifter) och dels på beslutets konsekvenser för fiskerinäringen. Närområdessamarbetet fortsatte med inriktning på och Inom Atlantensamarbetet hölls ett fiske- och miljömöte på som behandlade behovet av att utveckla samarbetet inom regionen, att utveckla ett miljövänligt fiske och att skydda området mot föroreningar inom ramen för den allmänna fiskeripolitiska utvecklingen inom området med bl.a. och den kommande revisionen av den gemensamma fiskeripolitiken. sjösäkerhet och fiskarnas arbetsmiljö inom ramen för det av kuststaterna etablerade (Baltic Fisheries Cooperation). Handlingsplanen (1998-2001) har en inriktning mot det bostadssociala området, en hållbar utveckling av bygg- och bostadssektorn samt insatser för närområdet. Bostadssociala frågor prioriteras högt inom samarbetet. Ett nordiskt nätverk för bostadslöshetsforskning har återuppstått och skall verka för att skapa ett forum för årliga diskussioner om pågående och framtida forskning om bostadslöshet i . Boendekostnaderna har uppmärksammats genom en konferens om rimliga boendekostnader. Som ett nytt element i samarbetet ingår stadspolitik. Staden har från flera utgångspunkter ett betydande inflytande på den enskilda människans livskvalitet. Samarbetet har som mål att utbyta erfarenheter och starta möjliga initiativ som belyser sammanhangen mellan olika intressen i städerna och därigenom lägger ramarna för en hållbar utveckling, ekonomiskt, socialt och miljömässigt. Arbetet med hållbar utveckling av bygg- och bostadssektorn har inriktats på frågan om hur de boendes konsumtionsmönster/vanor kan bidra till målsättningen om hållbar utveckling av bostaden. Insatser för närområdet innefattar en kartläggning av de rättsliga former och lagar för brukarägda bostäder som gäller i de baltiska länderna . har det också antagits en ny handlingsplan för . 3.4.7 Transport, infrastruktur och trafiksäkerhet Målsättningen för samarbetet på transportområdet är att lyfta fram viktiga och aktuella transportpolitiska frågor samt understödja politiska diskussioner och främja informationsutbytet i ministerrådet. antog transportministrarna en handlingsplan för Handlingsplanen lyfter fram fyra prioriterade temaområden för vilka det utsetts temagrupper med mandat och budget. Dessa är; trafiksäkerheten i de nordiska länderna, hållbar mobilitet, intelligenta transportsystem samt samarbetet inom . Trafiksäkerhetsgruppens arbete har gällt och Ett av de viktigaste projekten var trafiksäkerhetsdagar i De syftade till att väcka politiskt intresse för trafiksäkerhetsfrågor och bilda allmän opinion för dessa. avsedda för de baltiska och nordiska länderna samt , och och de bidrog till genomförandet av den nordliga dimensionen genomfördes även första etappen i utarbetande av trafiksäkerhetsinstruktioner på ryska. reviderades och distribuerades såväl i som i andra länder där ryska talas. Temagruppen för hållbar mobilitet skall stödja transportministrarnas politiska diskussioner och arbete med miljöfrågor i sektorn. har gruppen, som leds av , tagit fram ett arbetsprogram som skall finansieras i samarbete med för miljöfrågor. grundläggande tanke med arbetsprogrammet är att resultaten skall kunna användas i EU:s arbete för ett långsiktigt hållbart transportsystem. Studier och seminarier planeras bl.a. om miljödifferentierade vägavgifter, intermodala transporter (flera transportslag) samt hur utsläppen från internationellt flyg kan fördelas på enskilda länder. Temagruppen för intelligenta transportsystem har främst som mål att utveckla samarbete inom IT och intermodala transporter. åstadkoms genom att genomföra konkreta samarbetsprojekt samt med har gruppen, som leds av , ordnat finansiering av två samarbetsprojekt; förstudie av ett multimodalt reseplaneringssystem samt utredning om skyddet av personlig integritet vid användning av IT inom transportsystemet. Projekten kommer att genomföras . Gruppen utgör även ett forum för bl.a. utbyte av erfarenheter samt koordinering och initiering av aktiviteter inom området. Övrigt samarbete på transportområdet En arbetsgrupp med representanter från och har studerat förutsättningarna för genomförande av ny bro på 6 vid . har varit ordförande i den nationella styrgruppen för Barents Pan-European Transport Area, . Övriga länder inom samarbetet är , och . Åtta regioner i de nordligaste delarna av de nordiska länderna och fyra regioner i nordvästra samarbetar i syfte att förbättra transportmöjligheterna dem emellan. har haft två möten. har kunskap om trafikprognoser om de enskilda ländernas prioriterade infrastruktur satsningar sammanställts och spridits inom samarbetet. planeras start av ett treårigt projekt finansierat av EU inom ramen för INTERREG III, om utveckling av infrastruktur för effektiva transporter inom samt en bättre koppling mellan ländernas planering. En förlängning av ordförandeperioden till , såsom gjorts inom , övervägs. Det skandinaviska luftfartssamarbetet med deltagande av , och har fortsatt . Aktuella frågor har varit samordning i samband med bilaterala luftfartsförhandlingar med länder utanför . fortsatte dialogen mellan de nordiska ekonomi- och finansministrarna om den ekonomisk-politiska situationen i . Diskussionen har bland annat fokuserat på hur de nordiska länderna påverkas av den internationella konjunktursituationen och de dramatiska politiska och ekonomiska händelserna , inte minst terroristattackerna i . I den utgivna rapporten i redogörs för den nordiska konjunkturgruppens bedömning av utvecklingen. pågick verksamhet i projektform inom följande områden: -Förutsättningar för den framtida finansieringen av den nordiska välfärdsstaten -Effektiviseringen av den offentliga sektorn -Ökat nordiskt indrivningssamarbete -Den nya ekonomin och de nordiska länderna -Nordiskt och nordiskt baltiskt samarbete om värdepappersmarknadsfrågor All denna centrala och viktiga verksamhet finansieras i förhållandevis stor utsträckning inom ländernas egna budgetar, varför belastningen på den nordiska budgeten är mycket begränsad. Inom miljöområdet har verksamhet pågått genom projekt på ett antal delområden inom ramen för Nordiska ministerrådets tvärsektoriella arbetsgrupp för miljö och ekonomi. Frågor rörande skadlig skattekonkurrens behandlades bl.a. relaterat till skatt på alkohol och skatt på rederipersonal. I syfte att motverka risken för skadlig skattekonkurrens godkände finansministerrådet vid sitt möte en nordisk arbetsordning för informationsutbyte om skattefrågor. Frågor med anknytning till Nordiska Investeringsbanken (NIB), bl.a. avseende bankens framtida verksamhet, behandlades vid samtliga ministermöten . Vid mötena diskuterade finansministrarna frågor rörande NIB:s framtida verksamhet bl.a. vad gäller NIB:s roll i , NIB:s roll i närområdet samt NIB och EU:s Nordliga Dimension. Härutöver behandlade ministrarna förslag om höjning av den ramen för NIB:s särskilda miljölåneordning (MIL). Finansministrarna kunde inte fatta beslut om en höjning av MIL-ramen eftersom alla länder vid utgången av året ännu inte hade slutfört den nationella behandlingsprocessen. Beslut i frågan väntas fattas under första hälften av . Finansministrarna har vidare godkänt en ändring av . Stadgeändringen innebär att basen för NIB:s utväxlingsregel utvidgas från enbart grundkapitalet till att omfatta även reserverna. Denna ändring ger NIB ett tilläggsutrymme för sin utlåning på ca miljarder utan en förhöjning av grundkapitalet. EU-frågor är en stående agendapunkt under finansministrarnas möten. Finansministrarna behandlar bl.a. frågor som är aktuella inom ECOFIN men även andra frågor av särskild betydelse för och/eller närområdet. Finansministrarna beslutade bl.a. att initiera ett gemensamt nordiskt initiativ i EU på alkoholskattområdet. EU-frågor skall hanteras inom det nordiska samarbetet behandlas vidare Ett nytt samarbetsprogram för sektorn trädde i kraft och gäller Programmets huvudmål innefattar frågor om full sysselsättning, avskaffande av gränshinder, trygghet i arbetsmiljön och arbetslivet samt frågor som gäller den nordiska välfärdsmodellen. Utvecklingen av arbetskraftens rörlighet i det gränsregionala samarbetet är ett centralt område för sektorns arbete. undanröja hinder för arbetskraftens rörlighet på den nordiska arbetsmarknaden har fortsatt mot bakgrund av de s.k. hinderkataloger som tagits fram. Ett svenskt initiativ 1998 om flyttningsbidrag i för att underlätta internordisk flyttning utreddes ytterligare. länder har förklarat sig vara positivt inställda i princip, fick inte det svenska förslaget stöd i för arbetsmarknad och arbetsmiljö vid behandling av ärendet . bedöms det inte som angeläget att driva frågan vidare men möjligheten finns att aktualisera frågan bilateralt. Samarbetet med arbetsmarknadens parter är en prioriterad uppgift i Det sker genom temadiskussioner mellan arbetsmarknadsministrarna och parterna samt genom parternas medverkan i konferenser och projektverksamhet. för arbetsmarknad och arbetsmiljö sorterar ett antal utskott. Arbetslivs- och arbetsrättsutskottet är ett forum för löpande orientering, diskussion och koordinering av synpunkter inom arbetslivs- och arbetsrättsområdet i syfte att stärka det nordiska samarbetet. Utskottet behandlar inte minst aktuella EU-frågor, framförallt förslag till EG-direktiv inom , förslag och frågeställningar som rör det nationella genomförandet av EG-direktiv och därmed bl.a. kollektivavtalens ställning inom EU samt vissa mål i . Utskottet behandlar även gemensamma frågor som rör och har bl.a. sakfrågor som ändring av likabehandlingsdirektivet och EU:s sociala stadga varit aktuella. Utskottet har även för sin del färdigbehandlat frågan om ett eventuellt nordiskt flyttningsbidrags förenlighet med EG-rätten. verksamhet är främst inriktad på samordning av EU-frågor, samordning på standardiserings-och certifieringsområdet samt främjande av gemensamma projekt på arbetsmiljöområdet. grundar sig på den nordiska arbetsmiljökonventionen . har haft det överordnade ansvaret för en temarapport till session 2001. följande projekt: "Temamöte om psykosociala frågor", "Att orka i arbetet - ett nordiskt symposium" och "Kartläggning och utveckling av metoder för evaluering av tillsynsarbetet i ". En ny överenskommelse mellan de nordiska länderna om samordning av pensionsrätt enligt statliga pensionsordningar undertecknades Den nya överenskommelsen ersätter en överenskommelse mellan , , och och den innebär en anpassning av samordningsreglerna i fråga om nordisk statlig pensionsrätt till vad som enligt EG-reglerna gäller beträffande social trygghet vid flyttning inom gemenskaperna. trädde i kraft . finns en särskild tjänstemannagrupp för samordning av EU- och EES-frågor, EU-koordinationsgruppen. styrs i huvudsak av dagordningen för EU:s formella rådsmöten. Verksamheten är inriktad på löpande information om rådsarbetet samt diskussion och samordning av nordiska synpunkter i EU-arbetet. Närområdessamarbetet är viktigt i det nordiska samarbetet på arbetsmarknads- och arbetsmiljöområdet. Representanter för närområdena har också deltagit i olika De nordiska ministrarna har även tagit initiativ till en konferens med arbetsmarknadens parter med representanter från Samarbetet inom sektorn leds av för social- och hälsofrågor samt det tvärsektoriella för narkotikafrågor. Till grund för regeringssamarbetet på social- och hälsovårdsområdet finns dels ett samarbetsprogram, dels ordförandeskapets prioriteringar. Samarbetet har till övervägande del skett inom sektorns institutioner och permanenta verksamhet i övrigt. Den överordnade målsättningen för social- och hälsovårdssektorns samarbetsprogram för år 20012005 är samarbetets konkreta nytta för medborgarna i . har både den nordiska konventionen om social trygghet och konventionen om socialt bistånd och sociala tjänster utvärderats. Vid årets Nordiska ministerrådsmöte (social- och hälsoministrarna) diskuterades bl.a. Tidigt ingripande i barn och ungas problem. Ministrarna beslöt att inleda ett informationsutbyte om projekt för förebyggande av utslagning av barn och unga, ett arbete som kommer att utvecklas under ordförandeskap . Beslut fattades om nedläggning av (NLN) och om nationalisering av certifieringsverksamheten vid Nordiska Aktuella EU/EES-frågor är stående dagordningspunkter vid möten inom Sådant samråd sker även inom institutionerna. löpande frågor sker i allmänhet genom direkta kontakter mellan länderna. har fortlöpande informella samråd med de andra nordiska länderna både inom ramen för såväl det europeiska som det övriga internationella samarbetet på social- och hälsovårdsområdet samt det Den särskilda grupp som sysslar med närområdessamarbetet har under året fortsatt de omfattande satsningarna på det nordiska smittskyddsprojektet samt på Nordiska hälsovårdshögskolans utbildningsarbete i närområdet. genomförandet av handlingsplanen för utsatta barn och unga i De nordiska informationskontoren har en viktig roll i detta arbete och har också tilldelats särskilda medel för egna satsningar på barn- och ungdomsprojekt. Samarbetet på livsmedelsområdet består av långsiktiga principfrågor och projekt. Målet är alltid att skydda konsumenten mot hälsofarliga produkter och fusk i livsmedelshanteringen. Livsmedelsfrågorna, som sorterar under det gemensamma ministerrådet för fisk, jord- och skogsbruk samt livsmedel, är uppdelade på fem sakområden: toxikologi, mikrobiologi, kost och näring, lagstiftning samt livsmedelskontroll. för livsmedelsfrågor har gjort en sammanfattning över de strategier och handlingsprogram som utgör grunden för arbetet i kommittén och dess permanenta arbetsgrupper. Dessutom är livsmedel en del av den nordiska strategin för hållbar samordnar vissa av sina aktiviteter inom livsmedelsområdet med konsumentsektorn genom den gemensamma arbetsgrupp som funnits . Bland annat har ett projekt om En rapport inom det tvärsektoriella projektet för märkning av En annan rapport om konsumenternas krav på livsmedelssäkerhet fick stor uppmärksamhet. På livsmedelsområdet leder kontakterna i Västnorden till att särskilt och får ett välbehövligt stöd, som erfarenheterna ökar för alla. Årets möte på innehåll bland annat ett seminarium om dricksvatten, där dricksvattenproblematiken i de olika Samarbetet med de baltiska länderna sköts av en grupp som kallas NordBalt, där framför allt kontrollfrågor diskuteras. genmodifierade organismer, som ägde rum i , genomfördes i Nordbalts regi. ekonomiskt stöd till för livsmedel som arbetar med verifiering av analysmetoder som används på livsmedelsområdet. deltar aktivt i arbetet inom Nordiska ministerrådets konsumentsektor. Det nordiska samarbetet gynnas av det faktum att det finns mycket som förenar de nordiska länderna i fråga om kultur, språk och historia, vilket har lett till en likartad syn på konsumentpolitiken. Inom konsumentsektorn finns tre styrgrupper: ekonomi och information, juridiska frågor samt produktfrågor. Konsumentfrågor behandlas även i två tvärsektoriella grupper tillsammans med livsmedels- respektive miljöfrågor. Ett handlingsprogram gäller på konsumentområdet för arbetet . Den nordiska konsumentpolitikens viktigaste mål är att förbättra konsumenternas rättsliga och ekonomiska ställning, främja rätten till information och undervisning, möjliggöra för konsumenterna att organisera sig för att skydda sina intressen samt att ta tillvara möjligheterna till hälsa och säkerhet inom ramen för ett ekonomiskt system som bygger på en bärkraftig utveckling. Frågor som särskilt prioriteras är konsumentaspekter på livsmedel, finansiella tjänster, konsumtion och miljö, nödvändighetstjänster, IT och konsumentforskning. Verksamheten präglas i hög grad av det faktum att tre av de nordiska länderna är medlemmar i och att samarbete sker med de övriga inom Det är viktigt att samarbetet stärks på det praktiska och det politiska planet så att den nordiska modellen kan bibehållas och påverka konsumentpolitiken inom EU och globalt. godkände de nordiska konsumentministrarna en nordisk produktorienterad miljöstrategi som har utarbetats genom samarbete mellan konsument-, miljö- och näringssektorerna. beteckningen POMS och syftar till att minska konsumenternas miljöbelastning, spara resurser samt skapa goda förutsättningar för konsumenterna att agera miljömedvetet. konsumentpolitiska handlingsplanen kan POMS-strategin ses som det första steget mot konkreta och målstyrda insatser för ett hållbart . Vid det nordiska ministermötet antogs ett uttalande om vikten av att arbeta för ett ökat konsumentinflytande i standardiseringen. Uttalandet innehöll en beställning till ämbetsmannakommittén om att utarbeta en strategi för hur fortsättningsvis skall arbeta för att konsumentinflytandet i standardiseringsarbetet kan öka, både i och . Projektgruppen väntas lämna en rapport vid Konsument- och näringsministrarna beslutade vid sitt gemensamma möte att en tvärsektoriell arbetsgrupp mellan de två sektorerna skall Syftet med gruppens arbete är att öka förtroendet för e-handel både från konsumentpolitiskt och näringspolitiskt perspektiv. skall rapporteras vid nästa gemensamma ministermöte . Arbetet med att förbättra och utveckla den nordiska miljömärkningen Konsumentministrarna beslutade att ändra riktlinjerna för Svanen i enlighet med vissa av de förslag som lämnats i samband med utvärderingen av Svanen som redovisades . de nu reviderade riktlinjerna lyfter ministerrådet fram behovet av en bättre samordning mellan de nordiska länderna av såväl kriterie- som De nordiska länderna skall även mer aktivt verka för en bättre koordinering och ett utökat samarbete med EU:s Den tvärsektoriella arbetsgruppen mellan konsument- och miljösektorerna genomförde 2000 en kartläggning av den konsumentrelaterade miljöinformation som når konsumenterna. Kartläggningen presenterades och visar att huvuddelen av den konsumentrelaterade miljöinformationen berör hushållens miljöbelastning samt att information om den miljöbelastning som orsakas av livsmedelskonsumtion är kraftigt underrepresenterad, trots att livsmedelskonsumtion står för en tredjedel av hushållens miljöbelastning. Under 2001-2002 kommer kartläggningen att följas upp i det nordiska projektet "Konsumentinformation och konsumentbeteende i ett miljöperspektiv", som syftar till att kvalitativt analysera ett antal Projektets slutsatser skall ligga till