prop · GP03130 · 2002-03-19 00:00:00 — Taxametern och dess fastsättning skall enligt samma bestämmelse vara kontrollerade och plomberade på angivet sätt. Taxametern skall besiktigas av en god- känd verkstad senast från senaste besiktningen (7 kap. 3 § yrkes- trafikförordningen). I praktiken företas vid kontrollbesiktningen ingen egentlig kontroll av taxameterutrustningen på det sätt som sker i fråga om många andra ut- rustningskrav. I stället inskränker sig kontrollen till de s.k. kontroll- och plomberingsrapporter som de godkända verkstäderna utfärdar. Enligt regeringens uppfattning är det självklart att all kontroll som sker skall vara ändamålsenlig och utformad på ett meningsfullt sätt. Den nu- varande kontrollen av taxametrar så som den regleras i yrkestrafik- förordningen och i fordonskungörelsen uppfyller knappast dessa krav. Dessutom speglar inte regleringen den kontroll som faktiskt utförs. Tyngdpunkten i systemet för taxameterkontroll bör som utredningen har konstaterat ligga på den besiktning och genomgång av taxametern och dess installation som de godkända verkstäderna genomför en gång . Denna kontroll bör kompletteras av den kontroll som polisen genomför ute på fältet (se avsnitt 7.13.3). Med hänsyn härtill bör dagens system ändras så att regleringen av den periodiskt återkommande taxa- meterkontrollen uteslutande sker i yrkestrafikförfattningarna. Detta inne- bär att det vid den återkommande kontrollbesiktningen enligt den nya fordonslagen inte kommer att göras någon kontroll av ett fordons taxa- meter. Som ytterligare skäl härför kan anföras att kravet på att ett fordon skall vara försett med taxameter inte finns i fordonslagstiftningen utan i yrkestrafiklagstiftningen. Skälen härför har regeringen redovisat i prop. 1997/98:63, s. 99. Regeringens förslag i denna del leder dessutom till en renodling av de båda regelverken. Regeringens förslag: Flygande inspektion som utförs av en polis- man eller en bilinspektör som har förordnats av tas upp som en särskild kontrollform i den nya fordonslagen. tionen får ske för att kontrollera att ett fordon inte har försämrats i otillåten grad beträffande föreskrivna krav i fråga om beskaffenhet och utrustning som är av betydelse från miljö- och trafiksäkerhets- synpunkt, att det inte i övrigt avviker från det godkända utförandet samt att det uppfyller föreskrivna krav till skydd för liv och hälsa. Flygande inspektion får utföras på fordon som anträffas i trafik, på fordon som det finns anledning att anta har använts i trafik i nära an- slutning till anträffandet samt, på fordon som används i yrkesmässig trafik, även i företags lokaler eller liknande eller på ett område i an- slutning till dessa. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker förslaget eller har ingen erinran mot det. konstaterar att möjligheten att genomföra vissa flygande inspektioner i ett företags lokaler etc. inne- bär direkta förbättringar av inspektionspersonalens arbetsmiljö. avstyrker förslaget att inspektioner skall kunna genomföras i ett företags lokaler etc. Förbundet anser att själva poängen med flygande inspektioner är just att företagen alltid skall vara beredda på att fordon och trafikverksamhet kan kontrolleras och därför måste uppfylla fastställda krav och regler. Förbundet menar vidare att all kontroll av regelefterlevnad enligt yrkestrafikförfattningarna i realiteten bortfaller om inspektionen genomförs i ett företags lokaler. Bestämmelser om flygande inspektion finns i 9196 §§ fordons- kungörelsen (1972:595) och 32 § terrängtrafikkungörelsen (1972:594). Bestämmelsen i terrängtrafikkungörelsen innehåller i princip endast en hänvisning till bestämmelserna i fordonskungörelsen. Nedan anges där- för endast tillämpliga paragrafer i fordonskungörelsen. Flygande inspektion sker för kontroll av beskaffenhet och utrustning av motordrivna fordon och släpfordon som anträffas på väg eller under sådana omständigheter att det finns anledning att anta att fordonet är bristfälligt och att det i nära anslutning till anträffandet har använts på väg (91 § första stycket). Flygande inspektion skall förrättas av en polis- man eller en bilinspektör som har förordnat. Vid en flygande inspektion får förrättningsmannen biträdas av en tekniker som har förordnat (91 § andra stycket). Om det vid en inspektion visar sig att fordonet har brister som är av endast ringa betydelse från miljö- och trafiksäkerhetssynpunkt skall för- rättningsmannen påpeka bristerna för fordonets förare (92 §). Om bris- terna hos ett inspekterat fordon är så stora att fordonet inte kan användas utan uppenbar fara för trafiksäkerheten skall körförbud meddelas. Har fordonet endast enkla brister, som inte har förekommit vid den senaste kontrollbesiktningen eller flygande inspektionen, skall förrättnings- mannen förelägga fordonsägaren att avhjälpa dem. Om fordonet har andra brister, som inte är så stora att körförbud skall meddelas, skall för- rättningsmannen förelägga fordonsägaren att avhjälpa bristerna och där- efter låta kontrollbesiktiga fordonet, låta prova fordonet vid en ackrediterad verkstad eller för ett besiktningsorgan visa upp att bris- terna har avhjälpts. I fråga om icke registreringspliktiga fordon gäller att fordonsägaren genom intyg eller på annat tillförlitligt sätt skall styrka att bristerna har avhjälpts. Om ett föreläggande inte följs inom förelagd tid inträder körförbud (93 §). Förrättningsmannen skall i fråga om registrerade fordon lämna uppgift till om flygande inspektion och om förbud och förelägganden som lämnats i samband med inspektionen. diterade verkstäder skall till lämna uppgift när någon har följt ett föreläggande (96 §). Ytterligare föreskrifter om flygande inspektion finns i föreskrifter (VVFS 2000:102) om flygande inspektion. Skälen för regeringens förslag För att genomföra en flygande inspektion måste förrättningsmannen ha rätt till tillträde till fordonet. Med hänsyn till vad som anförs i avsnitt 6 bör därför flygande inspektion tas upp som en särskild kontrollform i den Det krav på att den polisman eller bilinspektör som utför en flygande inspektion skall vara förordnad av bör föras över till den nya lagen. Hur bör flygande inspektion beskrivas i lagtexten? Flygande inspektion är ett komplement till den periodiska kontroll- besiktningen och den kontroll som genomförs vid en inspektion är i prin- cip identisk med den som sker vid en kontrollbesiktning. härtill bör lagens beskrivning av flygande inspektion vara likalydande med beskrivningen av kontrollbesiktning, se avsnitt 7.9. som görs vid en flygande inspektion är emellertid i några avseenden vidare än den som görs vid en kontrollbesiktning. nämnas att vid behov kontrolleras hastighetsregulatorn vid en flygande inspektion men inte vid en kontrollbesiktning. Detta bör komma till ut- tryck i beskrivningen av flygande inspektion genom att det i lagen anges att kontroll även får ske av att fordonet inte i övrigt avviker från det Var bör flygande inspektion få genomföras? Utredningen har föreslagit att flygande inspektion av fordon som an- vänds i yrkesmässig trafik skall få genomföras i transportföretagets lokaler eller liknande eller i ett område i anslutning till dessa. för sitt förslag har utredningen anfört att den föreslagna ordningen skulle innebära att inspektionen inte behöver hindra t.ex. linjebussar när de är i trafik med passagerare. Enligt utredningen skulle det vara en fördel för alla inblandade parter om inspektion får ske utanför vägen. menar att regelefterlevnaden hos transportföretagen skulle riskera att försämras om den föreslagna ord- Regeringen delar inte denna farhåga. regeringen i likhet med utredningen att förslaget skulle innebära fördelar för samtliga parter. Transportörerna och passagerarna kommer inte att drabbas av oförutsedda inspektioner i trafiken som hindrar t.ex. fordon i linjetrafik, medan den som utför inspektionen som har konstaterat kan utföra kontrollen i en bättre arbetsmiljö. Regeringen instämmer inte heller i Svenska transportarbetareförbun- dets bedömning att utredningens förslag skulle leda till en sämre över- vakning av att bestämmelserna på yrkestrafikområdet efterlevs. Det kan härvid konstateras att flera författningar på det området tillåter att kon- troller genomförs i lokaler, se t.ex. 12 § lagen (1982:821) om transport av farligt gods och 8 § förordningen (1995:521) om behöriga myndigheter, m.m. i fråga om kör- och vilotider samt färdskrivare vid vägtransporter. Regeringen anser således att utredningens nu diskuterade förslag bör genomföras. 7.11Annan kontroll genom polisman Regeringens förslag: Den kontrollform som anges i 35 § andra stycket fordonskungörelsen (1972:595) och i 16 § andra stycket terrängtrafikkungörelsen (1972:594) tas in i fordonslagen. Kontrollen, som utförs av en polisman, får ske av fordon som anträffas i trafik och som kan antas inte vara i föreskrivet skick. Kontrollformen benämns i lagen annan kontroll genom polisman. Den nuvarande kontrollformen övervakning genom polisman mönstras ut ur lagstiftningen. Utredningens förslag: Utredningen föreslår att den nuvarande kon- trollformen övervakning genom polisman, som regleras i 101 § for- donskungörelsen (1972:595), tas in i den nya lagen och där benämns annan kontroll genom polisman. Utredningen föreslår däremot inte att någon bestämmelse som motsvarar den i 35 § andra stycket fordons- kungörelsen och i 16 § andra stycket terrängtrafikkungörelsen (1972:594) tas in i lagen. Remissinstanserna: Endast kommenterar förslaget i denna del. Styrelsen konstaterar att utredningen inte föreslår någon be- stämmelse som motsvarar 35 § andra stycket fordonskungörelsen. Enligt talar trafiksäkerhetsskäl för att den kontrollmöjlighet som regleras i paragrafen bör finnas kvar. Om så blir fallet anser Riks- polisstyrelsen att kontrollformen övervakning genom polisman har spelat ut sin roll och kan slopas. Enligt 101 § fordonskungörelsen får en polisman, som uppfyller de krav som föreskriver i fråga om utbildning, även om fly- gande inspektion inte har utförts, meddela körförbud för en personbil, en lätt lastbil, en motorcykel, en moped eller ett lätt släpfordon, om det klart framgår att fordonet har så stora brister att det inte kan användas utan uppenbar fara för trafiksäkerheten. Om bristerna inte är så stora att kör- förbud bör meddelas, men det ändå klart framgår att de är av mer än ringa betydelse för trafiksäkerheten, får polismannen i stället förelägga fordonets ägare att avhjälpa bristerna och ställa in fordonet för kontrollbesiktning. Detta gäller om fordonet anträffas på en väg eller under sådana omständigheter att det finns anledning att anta att det strax har använts på vägen. Om ett föreläggande inte följs inom föreskriven tid inträder körförbud. Ytterligare föreskrifter om övervakning genom polisman finns i Väg- verkets föreskrifter (VVFS 2000:121) om övervakning av fordon genom Av 35 § andra stycket fordonskungörelsen och 16 § andra stycket terrängtrafikkungörelsen (nedan anges endast bestämmelsen i fordons- kungörelsen) följer att en polisman får undersöka ett fordons beskaffen- het och utrustning, om han anträffar fordonet i trafik och finner anled- ning att anta att det inte är i föreskrivet skick. Till skillnad från vad som gäller vid flygande inspektion och övervakning genom polisman krävs det inte att den polisman som utför en kontroll enligt 35 § andra stycket fordonskungörelsen har någon särskild utbildning eller är förordnad av Varje polisman har således befogenhet att utföra en Vidare innehåller 35 § andra stycket fordonskungörelsen i motsats till bestämmelserna om flygande inspektion ett krav på att polismannen har fattat misstanke om att fordonet är bristfälligt för att kontrollen skall få genomföras. Kontroll enligt 35 § andra stycket fordonskungörelsen kan således inte användas för att göra stickprovs- Dessutom saknas en motsvarighet till bestämmelsen om över- vakning genom polisman i terrängtrafikkungörelsen. Det innebär att en sådan kontroll inte kan genomföras i terräng. En polisman som vid en kontroll enligt 35 § andra stycket fordons- kungörelsen finner att fordonet inte uppfyller föreskrivna krav i fråga om beskaffenhet och utrustning kan vidta endast begränsade åtgärder. kan genom föreläggande av ordningsbot döma ut böter med stöd av 107 och 108 §§ fordonskungörelsen samt hindra fortsatt färd med stöd 114 § Däremot saknar polismannen möjlighet att som vid flygande inspektion och övervakning genom polisman meddela kör- förbud eller förelägga ägaren att inställa fordonet till kontrollbesiktning Skälen för regeringens förslag Utredningen föreslår att kontrollformen övervakning genom polisman förs över till den nya fordonslagen. Däremot innehåller utredningens för- fattningsförslag ingen motsvarighet till den kontrollform som anges i 35 § andra stycket fordonskungörelsen. Utredningen anger inte några närmare skäl för sitt ställningstagande att inte föra över den sistnämnda bestämmelsen till lagen. Enligt är det vanligt förekommande att polismän, som saknar behörighet att utföra flygande inspektion eller övervakning genom polisman, påträffar fordon som kan antas vara bristfälliga och då utnyttjar möjligheten att med stöd av 35 § andra stycket fordons- kungörelsen kontrollera fordonet. Mot denna bakgrund anser Rikspolis- styrelsen att trafiksäkerhetsskäl talar för att den aktuella kontroll- möjligheten bör behållas i lagstiftningen. menar vidare att kontrollformen övervakning genom polisman har spelat ut sin roll och kan mönstras ut ur lagstiftningen för det fall en kontrollmöjlighet för varje polisman införs i lagen. Med hänsyn till de begränsade möjligheter en polisman som utför en kontroll enligt 35 § andra stycket fordonskungörelsen har att ingripa mot det fordon som inte uppfyller föreskrivna krav kan nyttan med kontroll- formen förvisso sättas i fråga. Det kan dock inte uteslutas att möjligheten för varje polisman att kontrollera och ingripa mot trafikfarliga fordon har en positiv effekt på trafiksäkerheten. Regeringen finner därför att denna möjlighet bör finnas kvar. En bestämmelse huvudsakligen motsvarande den som finns i 35 § andra stycket fordonskungörelsen bör därför tas in i fordonslagen. Frågan är då om den kontrollform som benämns övervakning ge- nom polisman bör föras över till den nya lagen. Enligt uppgift från Väg- verket utförs sådana kontroller ytterst sällan. Kontrollerna inskränker sig vanligtvis till att behöriga polismän ingriper mot fordon som har skadats vid trafikolyckor. Enligt har kontrollformen spelat ut sin roll. har under hand meddelat att verket inte har något att invända mot att kontrollformen mönstras ut ur lagstiftningen. Mot bak- grund av det anförda finner regeringen att bestämmelsen om övervakning genom polisman i 101 § fordonskungörelsen inte bör föras över till for- donslagen. Den kontroll som regleras i 35 § andra stycket fordons- kungörelsen och som där inte har någon särskild benämning bör i den nya lagen lämpligen benämnas annan kontroll genom polisman. Regeringens förslag: Kontrollformen inspektion hos försäljare mönstras ut ur lagstiftningen. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har någon erinran mot för- Skälen för regeringens förslag: Bestämmelser om inspektion hos för- säljare finns i 98100 §§ fordonskungörelsen (1972:595) Inspektion, som utförs av bilinspektörer, får företas hos den som driver handel med fordon för kontroll av beskaffenhet och utrustning hos be- gagnade motordrivna fordon och släpfordon som förvaras i lager eller hålls till salu i rörelsen (98 §). Den som utför en inspektion har rätt att få tillträde till lokaler och områden där fordon som kan bli föremål för in- spektion är uppställda (99 §). Om bristerna hos ett inspekterat fordon är så stora att det inte kan användas utan uppenbar fara för trafiksäkerheten skall körförbud meddelas för fordonet (100 §). Möjligheten till inspektion hos försäljare härstammar från tiden innan fordon började underkastas återkommande kontrollbesiktning. torde därför behovet av att kunna genomföra inspektioner hos försäljare Enligt utredningen har någon inspektion hos försäljare inte Fordon kontrollbesiktigas regelbundet och kan dessutom bli föremål för flygande inspektion på vägarna. Det saknas så- vitt regeringen kan bedöma därför anledning att kontrollera fordon som finns hos yrkesmässiga försäljare oftare än andra fordon. Med hänsyn härtill finner regeringen i likhet med utredningen att möjligheten att utföra inspektion hos försäljare kan tas bort. 7.13.1Kontroll av fordons last Regeringens förslag: I den nya fordonslagen införs en ny kontroll- form kontroll av fordons last som sker för att kontrollera att fordo- net är lastat på föreskrivet sätt. Kontrollen utförs av en polisman eller en bilinspektör. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig i denna del tillstyrker förslaget i sak. Aktiebolaget anser att även besiktningstekniker bör omfattas av den föreslagna bestämmelsen. Kammarrätten i ifrågasätter i viss mån behovet av att ta upp kontroll av last som en särskild kontrollform. Enlig kammarrätten skulle denna kontrollform kunna infogas i bestämmelserna om flygande in- spektion och annan kontroll genom polisman. Skälen för regeringens förslag I 3 kap. 80 § trafikförordningen (1998:1276) finns allmänna bestämmel- ser om hur last som transporteras med fordon skall vara anbringad samt om att lasten under vissa förutsättningar skall vara fastgjord. Mot- svarande bestämmelser fanns fram till i 102 § väg- trafikkungörelsen (1972:603). Med stöd av bemyndigande i den sist- nämnda författningen har dåvarande utfärdat när- mare föreskrifter om hur last skall vara säkrad när den transporteras med fordon (se TSVFS 1978:10). I föreskrifterna, som alltjämt gäller, regleras även hur last skall säkras i s.k. fristående lastbärare t.ex. containrar som transporteras på fordon. En stor del av den last som omfattas av de angivna bestämmelserna transporteras i slutna utrymmen. Vid en trafikkontroll saknar polisen en- ligt gällande lagstiftning därför i praktiken möjlighet att kontrollera last- säkringen. Visserligen finns möjlighet för polisen att efter åklagares be- slut om husrannsakan undersöka slutna utrymmen. För att bestämmel- serna om husrannsakan i 28 kap. 1 § skall bli tillämp- liga krävs dock att det föreligger misstanke om ett brott på vilket fäng- else kan följa. Detta torde ytterst sällan vara fallet vid misstanke om brister i lastsäkringen. I trafikutskottets betänkande 1997/98:TU8 Trafiksäkerhet m.m. be- handlade utskottet en motion i vilken motionärerna framhöll polisens ringa möjligheter att kontrollera lastsäkring samt föreslog att polisens möjligheter härvidlag utvidgas. Utskottet anförde att en god lastsäkring är mycket viktigt från transportsäkerhetssynpunkt och att den i motionen väckta frågan var angelägen. framhöll utskottet att frågan även rymmer rättssäkerhetsaspekter som måste vägas mot intresset av ökad Enligt utskottets mening borde regeringen se till att en avvägning görs mellan de båda intressena och därefter redovisa resultatet Utskottet hemställde att som sin mening skulle ge regeringen till känna vad utskottet anfört. hemställan (rskr. 1997/98:161). Med anledning av beslut uppdrog regeringen i ett beslut till att, mot bakgrund av de erfarenheter som fanns beträffande efterlevnaden av bestämmelserna om lastsäkring, analysera behovet av att förstärka polisens möjlighet att I uppdraget ingick även att skulle göra en avvägning mellan rättssäkerhetsaspekter och ökad trans- För det fall styrelsen kom fram till att möjligheten att kon- trollera lastsäkring bör utökas ingick det i uppdraget att lämna förslag till hur detta kunde författningsregleras. visningen konstaterade att behovet av att ge polisen lagliga möjligheter att få tillträde till slutna utrymmen för att kontrollera lastsäkring måste betecknas som stort. en bestämmelse som gav polisen sådana möjligheter skulle kunna tas in i polislagen (1984:387). Utredningen föreslår att det i den nya fordonslagen tas in en bestäm- melse som i huvudsak överensstämmer med den av Bör möjligheten till kontroll av lastsäkring lagregleras och i så fall i vilken Att säkring av lasten sker i enlighet med gällande bestämmelser är av stor betydelse för transportsäkerheten på väg. En god lastsäkring har dessutom betydelse för säkerheten vid sådana sjötransporter där fordon transporteras på fartyg. Med hänsyn härtill ansluter sig regeringen till och utredningens bedömning att det i lagstiftningen bör införas en bestämmelse som möjliggör erforderlig kontroll av att be- Som konstateras ovan transporteras en stor del av den last som om- fattas av bestämmelserna om lastsäkring i slutna utrymmen. kontroll skall kunna genomföras måste den som utför kontrollen ha rätt till tillträde till det utrymme där lasten finns. Detta innebär en inskränk- ning i det i regeringsformen garanterade skyddet mot husrannsakan och En sådan inskränkning måste enligt regeringsformen föreskrivas i lag (se avsnitt 6). En bestämmelse om kontroll av lastsäkring är å ena sidan till sin natur sådan att den passar mindre väl in i polislagens struktur. skiljer den sig från de bestämmelser som tas in i den nya fordonslagen. den lagen kommer kontrollen av fordon ur främst utrustnings- och beskaffenhetssynpunkt att regleras. Däremot kommer den inte att reglera kontrollen av att fordon brukas i enlighet med de trafikregler som finns i framför allt trafikförordningen (1998:1276). Regeringen finner dock särskilt mot bakgrund av att det inte finns någon lag som reglerar kon- trollen av att trafikreglerna efterlevs att en bestämmelse om kontroll av lastsäkring bör tas in i den nya fordonslagen. Närmare om bestämmelsens innehåll Kammarrätten i har ifrågasatt om kontroll av lastsäkring bör tas upp som en egen kontrollform i den nya fordonslagen. Enligt kammarrätten skulle kontrollformen i stället kunna infogas i bestämmel- serna om flygande inspektion och annan kontroll genom polisman. Såväl flygande inspektion som annan kontroll genom polisman avser kontroll av fordons beskaffenhet och utrustning. Kontroll av lastsäkring däremot avser en kontroll av att vissa trafikregler efterlevs. Denna skill- nad i vilka regelverk som kontrollerna avser medför enligt regeringens mening att kontroll av lastsäkring bör tas upp som en särskild kontroll- form i lagen. Kontrollformen bör benämnas kontroll av last och det bör i lagen anges att den sker för att kontrollera att ett fordon är lastat på före- skrivet sätt. har i redovisningen av det ovan nämnda uppdraget föreslagit att kontroll av last endast skall få utföras av polismän. Ut- redningen har emellertid kommit fram till att även bilinspektörer bör få utföra sådan kontroll. Enligt Aktiebolaget bör även besiktningstekniker, dvs. den som har anställning hos ett besiktnings- organ för att utföra besiktningar, ha rätt att genomföra kontroll av last. Kontroll av att bestämmelserna om lastsäkring iakttas utförs ute- slutande i samband med flygande inspektioner och andra kontroller på väg. Med hänsyn härtill bör de befattningshavare som utför sådana typer av kontroller, dvs. polismän och bilinspektörer, ges rätt att kontrollera fordons last. Det saknas enligt regeringens mening anledning att ge nå- gon annan kategori av befattningshavare denna rätt. Regeringen återkommer i avsnitt 7.15 till vilka närmare befogenheter som den som utför kontroll av last bör ha. Regeringens förslag: I den nya fordonslagen införs en ny kontroll- form vägkontroll m.m. av färdskrivare som sker för att kontrollera att en färdskrivare är av godkänd typ och uppfyller föreskrivna krav i fråga om montering, funktion och användning. Kontrollen får ske på väg och i ett företags lokaler eller liknande eller på ett område i an- slutning till dessa och utförs av en polisman eller en bilinspektör. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens.