prop · GP03100d9 · 2002-04-15 00:00:00 — 7.1Förslag till tilläggsbudget till Skälen för regeringens förslag: Personer med Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan för löpande budgetår på tilläggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra anslag och anvisa nya anslag. De förändringar av gällande statsbudget som kan överblickas och andra frågor som regeringen anser bör tas upp, redovisas i det följande. Anslagsförändringarna i detta förslag till tilläggsbudget innebär att anvisade medel ökar med netto. De föreslagna ökningarna av anslagen uppgår till och de föreslagna minskningarna uppgår till . Efter de föreslagna åtgärderna uppgår budgeteringsmarginalen till för . utländskt medborgarskap har enligt vallagen (1997:157) rösträtt vid och är valbara i val till kommunala församlingar. års val anvisade som regeringen fördelade till riksdagspartierna för information till invandrare (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317). val sjönk ändå valdeltagandet även för kategorin röstberättigade med utländskt medborgarskap. Regeringen anser därför att bör tillföras för ändamålet års val. Finansiering sker delvis genom att anslaget 90:6 Stöd till politiska partier minskas med . Detta innebär inte att stödet till de politiska partierna minskar. Från anslaget betalas även kostnader för administrationen av de allmänna valen. En del i detta är förtidsröstningen på . Mot bakgrund av de strukturförändringar som 7.2Tilläggsbudget per utgiftsområde genomgår bedömer regeringen att kostnaderna I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 46:1 Allmänna val Anslaget 90:6 Stöd till politiska partier minskas med . för att bibehålla den höga ambitionsnivån för poströstningen kommer att bli högre än tidigare beräknat. Regeringen anser därför att ytterligare bör tillföras för ändamålet. Sammantaget skall anslaget 46:1 Allmänna val ökas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 4 . Regeringens förslag: Anslaget 90:5 m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Försvagningen av den svenska kronan mot framför allt USD, har för utrikesrepresentationen medfört en kursförlust uppgående till . Regeringen anser att anslaget 90:5 m.m. bör ökas med detta belopp. 7.2.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:1 minskas med . Skälen för regeringens förslag: har statistikansvar för enkäten om Näringslivets investeringar. Denna statistik har numera relativt liten betydelse för prognosarbete. () nationalräkenskapsprogram är i stället den helt dominerande användaren av investeringsenkäten. Därför anser regeringen att ansvaret för investeringsenkäten skall flyttas från till SCB. skall därför tillföras . Finansiering sker genom att anslaget 1:1 minskas med motsvarande belopp. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:1 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 2:2 minskas med . Skälen för regeringens förslag: Inom Finansnspektionen pågår ett arbete med att införa ett riskhanteringssystem som syftar till att utveckla tillsynen för de väsentligaste instituten, att möjliggöra en årlig samlad riskbedömning samt att anpassa tillsynen till de nya reglerna för kapitaltäckning. Ytterligare medel behövs för att slutföra arbetet. har en aktiv roll i . Arbetet inom kommittén kommer att bli betydande när ny EU-reglering inom finansmarknadsområdet arbetas fram. Inspektionen behöver ytterligare medel för detta arbete. Anslaget 2:1 skall därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 2:2 minskas med motsvarande belopp. Finansieringsåtgärden påverkar inte nämndens verksamhet . har godkänt en investeringsplan för . Regeringens förslag: godkänner att staten förvärvar fastigheten 4 det s.k. i i samt godkänner en ny investeringsplan för för perioden 2004. Skälen för regeringens förslag: Fastigheten 4 det s.k. i i tillhörde staten. Byggnaderna inom kvarteret löstes in successivt av . Banken hade en del av sin verksamhet där . övertog därefter lokalerna. Fastigheten såldes av i mitten Tabell 7.1 Investeringsplan för Staten har möjlighet att förvärva fastigheten. Regeringen anser att det är av stort intresse att fastigheten, som enligt uppfyller kriterierna för att kunna räknas till det nationella kulturarvet, åter kommer i statens ägo. Därigenom skapas också värdefulla lokaltrymmen för staten i . och HB, dotterbolag till , har ingått ett avtal, villkorat av regeringens godkännande, avseende förvärv av det s.k. för en köpeskilling om . Denna anskaffning ingår inte i den investeringslan som godkänt. En ny investeringsplan (tabell 7.1) behöver därför godkännas. Förslaget innebär att beloppet för Inrikes fastigheter 2002 höjs med . Finansieringen av förvärvet av fastigheten ryms inom den låneram för investeringar på högst 7 som bemyndigat regeringen att besluta om. Regeringens förslag: Det bolag som har till uppgift att utveckla försvarsfastigheter skall även få förvärva kommunala bostadsfastigheter för omvandling till företagslokaler eller andra lämpliga ändamål. Bakgrund: I samband med ekonomiska vårproposition beslutades att ett aktiebolag skulle bildas för att utveckla försvarsfastigheter som avvecklades genom försvarsbeslut (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). Skälet till detta var bl.a. att det var viktigt att en professionell organisation för fastighetsutveckling gavs finansiell uthållighet och affärsmässiga incitament för utveckling av fastigheterna. Det bolag som bildades skulle i samarbete med kommuner och lokalt näringsliv utveckla och förädla fastigheterna för att slutligen sälja dem på kommersiella villkor. I propositionen , m.m. (prop. 2001/02:58, bet. 2001/02:BoU4, rskr. 2001/02:160) angavs att staten bör få möjlighet att förvärva bostadsfastigheter av kommunala bostadsföretag för att utveckla eller avveckla bostäderna. Regeringen angav att huvudambitionen måste vara att ansvaret för planering och genomförande av de åtgärder som kan bli aktuella vid en rekonstruktion av ett kommunalt bostadsföretag ligger kvar hos kommunen. Det kan dock i vissa situationer finnas organisationer som genom sin särskilda kompetens har bättre förutsättningar än kommunen eller det kommunala bostadsföretaget att genomföra de åtgärder som blir aktuella. En möjlighet som angavs var att övertar de bostadsfastigheter som inte längre behövs för bostadsändamål. Skälen för regeringens förslag: finns en stor erfarenhet av att finna ny användning för lokaler som blivit överflödiga vid regementsnedläggningar. Bolaget äger stor kännedom om lokala förutsättningar för att utveckla fastigheter för ny kommersiell användning. Omvandling av bostäder på regementsområdena ingår ibland som en del av detta arbete. Bolagets geografiska verksamhetsområden överensstämmer i flera fall med de regioner som har särskilda problem med befolkningsminskning och höga vakanser i de kommunala bostadsföretagen. Sammantaget ger detta god kunskap om de lokala förutsättningarna att hitta ny användning för tomma lokaler. Regeringen anser mot denna bakgrund att även bör ges möjlighet att på kommersiella villkor förvärva kommunala bostadshus för omvandling till företagslokaler eller andra lämpliga ändamål för att sedan sälja dessa på kommersiella villkor. Se även avsnitt 7.2.15. Skatt, tull och exekution I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 4 . Regeringens förslag: Anslaget 3:2 Skattemyndigheterna ökas med . Skälen för regeringens förslag: Skattemyndigheterna skall kompenseras för kostnaderna för att administrera uttag av avgifter till registrerade trossamfund (prop. 1998/99:124 avsnitt 7.1). Kostnaderna för uppbördshjälpen kan beräknas till per person. Regeringen har beslutat om uppbördshjälp för sju trossamfund. Enligt uppgift uppgår antalet personer där skattemyndigheterna svarar 2002 till 78 668 stycken. Regeringen föreslår därför att anslaget 3:2 Skattemyndigheterna ökas med . Finansiering sker genom utgiftsminskning under ett annat utgiftsområde. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 3 . Regeringens förslag: Anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: I propositionen Redovisningen av fastigheter i fastighetsregistrets inskrivningsdel (prop. 2001/02:136) föreslås att frågor om lagfart för fastigheter som tillhör och dess organisatoriska delar skall regleras. Syftet är att göra det möjligt för kyrkan att på ett enkelt sätt få lagfart på sin fasta egendom samt att åstadkomma en mera fullständig redovisning i fastighetsregistrets inskrivningsdel. Reformen medför ökat arbete och kostnadsökningar för inskrivningsmyndigheterna, särskilt som kyrkans lagfartsärenden ofta är mer komplicerade än vanliga lagfartsärenden. Anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. behöver därför tillföras . Den väntade ökningen av antalet inskrivningsärenden beräknas medföra inkomster i form av expeditionsavgifter som bedöms täcka denna tillfälliga resursförstärkning. Ändringar i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård och lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk tvångsvård har medfört ökade kostnader för domstolsväsendet för förordnanden av sakkunniga. Regeringen anser därför att anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. behöver tillföras varav avser , avser och avser 2002. Finansiering sker genom utgiftsminskning under ett annat utgiftsområde. har beslutat (prop. 2000/01:88, bet. 2000/01:JuU24, rskr. 2000/01:223) att skall svara för sjöfartsregistret i stället för . Anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. bör med anledning härav minskas med . För att finansiera ökade utgifter inom kriminalvården anser regeringen att anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. bör minskas med . Sammantaget innebär detta att anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. skall ökas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 4 . Regeringens förslag: Anslaget 4:6 Kriminalvården ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. minskas. Skälen för regeringens förslag: Beläggningen inom anstalter och häkten fortsätter att öka. Kriminalvården kan inte möta volymökningarna inom nuvarande anslagsram. För att ge kriminalvården förutsättningar att möta det ökade platsbehovet anser regeringen att anslaget behöver tillföras . I propositionen Nationell narkotikahandlingsplan (prop. 2001/02:91) föreslås att en särskild satsning görs för att bekämpa narkotikamissbruket inom kriminalvården . Som ett led häri behöver kriminalvårdens resurser nu förstärkas med . Sammantaget föreslår regeringen att anslaget 4:6 Kriminalvården ökas med . Finansiering sker delvis genom att anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. minskas med . 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 20 . Regeringens förslag: Anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. minskas med för att finansiera en ökning av utgifterna under ett annat utgiftsområde. Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört på statsbudgeten . Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 6:19 Finansiering sker genom att anslaget 6:3 Funktionen Civil ledning minskas. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i propositionen Samhällets säkerhet m.m. (prop. 2001/02:158) föreslagit att den nya skall inrättas . Till följd av detta behöver ett nytt ramanslag 6:19 på anvisas. Finansiering sker genom att anslaget 6:3 Funktionen Civil ledning minskas. 6:20 Styrelsen för psykologiskt försvar Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört på statsbudgeten . Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 6:20 Styrelsen för psykologiskt försvar på anvisas. Finansiering sker genom att anslaget 6:6 Funktionen Psykologiskt försvar minskas. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i propositionen Samhällets säkerhet m.m. (prop. 2001/02:158) angett att verksamhetsområdet Det civila försvaret bör finansieras från ett anslag för förvaltningsutgifter, ett anslag för förvaltningsutgifter vid Styrelsen för psykologiskt försvar samt ett samlat anslag för övriga utgifter inom verksamhetsområdet. Till följd av detta behöver ett nytt ramanslag 6:20 Styrelsen för psykologiskt försvar på anvisas. Finansiering sker genom att anslaget 6:6 Funktionen Psykologiskt försvar minskas. Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört på statsbudgeten . Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 6:21 Civilt försvar på anvisas. Finansiering sker genom att anslagen 6:3 Funktionen Civil ledning minskas med , 6:4 Funktionen Försörjning med industrivaror minskas med , 6:5 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst minskas med , 6:6 Funktionen Psykologiskt försvar minskas med , 6:7 Funktionen Ordning och säkerhet minskas med , 6:8 Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. minskas med , 6:9 Funktionen tbefordran minskas med , 6:11 minskas med och 6:12 Funktionen Energiförsörjning minskas med . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att , för ramanslaget 6:21 Civilt försvar besluta om avtal och beställningar avseende beredskapsåtgärder och andra åtgärder som syftar till att motstå svåra påfrestningar på samhället i fred, som inklusive tidigare avtal och beställningar som ingåtts med stöd av bemyndiganden för anslagen 6:3 Funktionen Civil ledning, 6:4 Funktionen Försörjning med industrivaror, 6:5 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst, 6:8 Funktionen Hälso- och sjukvård m.m., 6:9 Funktionen Telekommunikationer m.m. och 6:11 medför utgifter på högst efter 2002. Skälen för regeringens förslag: har beslutat att skall läggas ned (prop. 2001/02:10, bet. 2001/02:FöU2, rskr. 2001/02:91). Anslaget 6:3 Funktionen Civil ledning skall därför minskas. Regeringen har i propositionen Samhällets säkerhet m.m. (prop. 2001/02:158) angett att verksamhetsområdet Det civila försvaret bör finansieras från ett anslag för förvaltningsutgifter, ett anslag avseende förvaltningsutgifter för Styrelsen för psykologiskt försvar samt ett samlat anslag för övriga utgifter inom verksamhetsområdet. Till följd av detta behöver ett nytt ramanslag 6:21 Civilt försvar anvisas. Ändamålet för detta nya anslag skall motsvara de ändamål som finns för de anslag inom verksamhetsområdet det civila försvaret som finns uppförda i statsbudgeten exklusive förvaltningsutgifter för och Styrelsen för psykologiskt försvar. Detta innebär att anslagen avseende det civila försvaret skall förändras i enlighet med tabell 7.2. Regeringen avser att även finansiera utgifter för GotSam projektet och för vissa särskilda investeringar i etermedia från detta anslag. Regeringen bör vidare bemyndigas att besluta om avtal och beställningar som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst . Summan motsvarar bemyndiganden som lämnats för ramanslagen 6:3 Funktionen Civil ledning, 6:4 Funktionen Försörjning med industrivaror, 6:5 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst, 6:8 Funktionen Hälso- och sjukvård m.m., 6:9 Funktionen Telekommunikationer m.m. och 6:11 . Tabell 7.2 Ökningar och minskningar av anslag 6:20 Styrelsen för psykologiskt försvar 1 022 137 000 6:3 Funktionen Civil ledning 6:4 Funktionen Försörjning med industrivaror 6:5 Funktionen Befolkningsskydd och räddnings- 6:6 Funktionen Psykologiskt försvar 6:7 Funktionen Ordning och säkerhet 6:8 Funktionen Hälso- och sjukvård 1 022 137 000 7.2.6Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på 13 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser om högst 25 . Regeringens förslag: Anslaget 8:1 Biståndsverksamhet minskas med . Avräkningen från biståndsramen för flyktingkostnader ökar med . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för reservationsanslaget 8:1 Biståndsverksamhet besluta om att ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst 26 efter 2002. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att anslaget 8:1 Biståndsverksamhet skall minskas med för att bidra till att finansiera utgifter inom ett annat utgiftsområde. Avräkningen från biståndsramen för flyktingkostnader skall öka med . Förhandlingar om påfyllnad av den internationella utvecklingsfonden och den afrikanska utvecklingsfonden pågår . Vidare medför den svenska kronans försvagade ställning i förhållande till USD att ett utökat bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser behövs för det multilaterala utvecklingssamarbetet. Totalt behöver bemyndigandet ökas med för att skall kunna behålla sin andel i respektive fond. 9:2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ställa ut garantier för finansiellt stöd till länder i till ett belopp om högst . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för reservationsanslaget 9:2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier ställa ut garantier för finansiellt stöd till länder i , som inklusive tidigare ställda garantier uppgår till högst . Skälen för regeringens förslag: finns en nordisk miljöinvesteringslåneordning (MIL) på 100 miljoner ecu vid Nordiska investeringsbanken (NIB) för att skapa förbättrade förutsättningar för finansiering av miljöprojekt i närområden. Den ursprungliga MIL-ramen är nu så gott som fullt utnyttjad. För att kunna fortsätta beredningen av nya angelägna projekt och för att NIB aktivt skall kunna gå med i det planerade partnerskapet för miljöfinansiering inom den Nordliga dimensionen (NDEP) har NIB föreslagit en utvidgning av ramen från till för att täcka bankens finansieringsbehov i närområden inom miljösektorn . Under förutsättning att ett beslut om höjning av NIB:s garantiram fattas av de nordiska regeringarna behöver regeringens bemyndigande att ställa ut garantier för finansiellt stöd till länder i utökas. De lån som tidigare ställts ut under MIL-ramen har överflyttats till projektinvesteringslåneordningen och skapar utrymme för nya lån. Regeringens bemyndigande att ställa ut garantier måste därför avse hela ramen. andel av NIB:s garantiram uppgår till , dvs. , motsvarande högst . kommer att besluta om en årlig garantiavgift som skall belasta anslaget 9:2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier. 7.2.7Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering ökas med . Skälen för regeringens förslag: Antalet anmälningar till Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) om etnisk diskriminering i arbetslivet har fortsatt att öka kraftigt och utvecklingen tyder på en fortsatt ökning. För att DO skall kunna fullgöra sina uppgifter behövs utökade resurser. Anslaget 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering bör därför ökas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 12:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Antalet asylsökande under innevarande år kommer enligt aktuella prognoser att överstiga tidigare gjorda bedömningar, främst på grund av den rörlighet som innebär, men också av faktorer som ligger utanför Schengenområdet. För att inte handläggningstider och väntetider i mottagandesystem skall öka, bör anslaget 12:1 ökas med . Regeringen följer noggrant utvecklingen på anslaget och avser att vid behov återkomma i frågan. 12:2 Mottagande av asylsökande I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande ökas med . Skälen för regeringens förslag: Inströmningen av asylsökande har ökat till följd av operativa inträde i och en markant ökning av antalet asylsökande från . Sammantaget har detta medfört att fler personer än beräknat tas emot i mottagandesystem. Anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande bör därför ökas med . Finansiering sker delvis genom att utgifterna minskas inom ett annat utgiftsområde. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . 12:6 Utresor för avvisade och utvisade I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 12:4 ökas med . Regeringens förslag: Anslaget 12:6 Utresor för avvisade och utvisade ökas med . Skälen för regeringens förslag: Antalet asylsökande under innevarande år kommer enligt aktuella prognoser att överstiga tidigare gjorda bedömningar främst på grund av operativa inträde i . Som en följd av regeringens förslag att utöka förvaltningsanslag anser regeringen det även motiverat att öka resurser för att förkorta handläggningstiderna hos nämnden och därmed minska väntetiderna i mottagandesystem. Anslaget 12:4 bör därför ökas med . 12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 10:4 Hemutrustningslån minskas med . Skälen för regeringens förslag: Antalet asylsökande har ökat och därmed ökar också utgifterna för offentligt biträde i utlänningsärenden. Anslaget 12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden bör därför ökas med . Antalet personer som kommer att tas emot av kommuner bedöms bli färre än vad som tidigare beräknats. Anslaget 10:4 Hemutrustningslån kan därför minskas med och bidra till att finansiera ökningen av utgifter för offentligt biträde. Skälen för regeringens förslag: Antalet verkställda utresor har ökat vilket lett till högre kostnader och en större anslagsförbrukning än tidigare beräknat. Anslaget 12:6 Utresor för avvisade och utvisade behöver därför tillföras . 12:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Något bemyndigande för regeringen att ingå ekonomiska förpliktelser har inte lämnats. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 12:7 Från EU- budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . Skälen för regeringens förslag: EU- kommissionen har inrättat en europeisk flyktingfond som skall underlätta för EU- länderna att ta emot asylsökande och flyktingar. Medlen skall användas för att utveckla mottagandesystemet för asylsökande, för integrationsinsatser och för att hjälpa personer att återvända eller återvandra till sitt hemland. Fonden arbetar med ett programår i taget. Hälften av det beviljade projektstödet betalas ut när ett projekt inleds. Efter halva projekttiden betalas ut efter att rapport lämnats och godkänts. Resterande betalas ut efter godkänd slutredovisning av projektet. Slutredovisningen skall göras senast efter avslutat projekt. Regeringen behöver ett bemyndigande som innebär att beslut kan fattas som medför utgifter . Hälsovård, sjukvård och social omsorg 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånen I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 17 . Regeringens förslag: Anslaget 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånen ökas med . Skälen för regeringens förslag: Det finns en överenskommelse mellan staten och landstingen om hur kostnaderna för läkemedelsförmånen skall delas. Kostnaderna har överskridit överenskommet belopp med ca och staten skall enligt avtalet kompensera landstingen med ca . omklassificerades vissa varor från läkemedel till medicintekniska produkter. Kostnaderna för dessa produkter skall därmed inte längre ingå i läkemedelsförmånen utan bäras av landstingen.