prop · GP03100d2 · 2002-04-15 00:00:00 — Avkastningsskatt på K-försäkringar. Av- kastningsskatten på K-försäkrings- kapitalet är nedsatt till . Skatteavvikelsen avser skatt på kapitalinkomst. Enligt gällande regelsystem är samtliga ränteutgifter avdragsgilla. Enligt är endast ränteutgifter för lån till investeringar inklusive bostadsinvesteringar avdragsgilla, vilket innebär att ränteutgifter för lån till konsumtion är en skatteavvikelse. Skatteavvikelsen avser skatt på kapitalinkomst. Kapitalförluster på marknadsnoterade aktier m.m. Förluster vid avyttring av marknadsnoterade aktier m.m. får dras av från kapitalvinst på marknadsnoterad sådan tillgång utan den begränsning som i andra fall gäller avdrag för kapitalförluster. En motsvarande kvittningsrätt gäller för vinster och förluster på icke marknadsnoterade aktier o.d. Kapitalförluster på onoterade aktier får kvittas mot vinster på marknadsnoterade aktier. Fr.o.m. får även förluster på marknadsnoterade aktier m.m. kvittas mot vinster på onoterade aktier. Av- dragsbegränsningen för fysiska personer är i övrigt av den faktiska kapitalförlusten. Skatteavvikelsen avser skatt på kapitalinkomst. Kapitalvinst och kapitalförlust behandlas i skattehänseende som ränteintäkt respektive ränteutgift. Detta innebär att de är kvittningsbara mot varandra till . 2001/02:100 BILAGA 2 Dessa regler tillämpas inte på icke marknadsnoterade fordringar. Skatteavvikelsen avser skatt på kapitalinkomst. Skattereduktion kan ges för löneandelen av reparations- och förbättringskostnader på hyreshusfastigheter och egna hem. Möjligheten till ROT-reduktion . Anställningsstöd genom kreditering av skattekonto. Anställningsstöd vid anställning av långtidsarbetslösa utgår genom kreditering av skattekontot för arbetsgivaren. Stimulansen till anställning av personer som har svårigheter att få ett reguljärt arbete ges i form av allmänt, förstärkt och särskilt anställningsstöd. Tiden med anställningsstöd och krediteringens storlek beror bland annat på den anställdes ålder och arbetslösheten har pågått. Krediteringen utgör en skatteavvikelse. Skattereduktion för anslutning till bredband. Skattereduktion utgår för anslutning till bredband som tas i bruk . Skattereduktion för avgiften till arbetslöshetskassa. Från och med ersätts avdrag för avgiften till arbetslöshetskassa med en skattereduktion. Skattereduktionen uppgår till av avgiften till arbetslöshetskassan . Reduktionen utgör en skatteavvikelse. Sjöfartsstöd ges till last- och passagerarfartyg i internationell trafik. Stödet ges i form av att arbetsgivarens skattekonto krediteras ett belopp motsvarande skatteavdrag och arbetsgivaravgifter på sjöinkomst. Krediteringen utgör en skatteavvikelse. Akademier, allmänna undervisningsverk, studentnationer och samarbetsorgan för studentnationer, företagareföreningar, erkända arbetslöshetskassor m.m., ideella föreningar, kyrkor, allmännyttiga stiftelser m.fl. samt ägare av fastigheter nämnda i 3 kap 24 §§ fastighetstaxeringslagen. En- dast skatteplikt för inkomst av fastighet och vissa rörelseinkomster. Nedsättning i stödområde A och B. Vissa arbetsgivare med fast driftställe i stödområdena fick t.o.m. en nedsättning av socialavgifterna. Nedsättningen gällde inte stat och kommun. Nedsättningen var fr.o.m. och omfattade både arbetsgivare och egenföretagare. Denna skatteavvikelse budgeterades på budgetens utgiftssida genom ett anslag under utgiftsområde 19 som täckte bortfallet av avgiftsinkomster till följd av tilllämpningen av denna nedsättning. Skatteavvikelsen upphör från och med . Nedsättning med viss inriktning på mindre företag. Vid beräkning av arbetsgivaravgifter får en arbetsgivare göra ett avdrag av lönesumman . För enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag gäller motsvarande avdrag för egenavgifter. Nedsättningen gäller inte kommuner, landsting, statliga myndigheter, statliga affärsdrivande verk eller registrerade trossamfund. Vid beräkning av arbetsgivaravgifter får arbetsgivare med fast driftsställe i stödområde A göra ett avdrag av lönesumman . Nedsättningen är en utvidgning av den generella nedsättningen av socialavgifterna på . Vid uppdrag i betalar utländska artister en speciell artistskatt. Däremot behöver varken sociala avgifter eller särskild löneskatt erläggas. Eftersom inkomsten inte är förmånsgrundande avser skatteavvikelsen särskild löneskatt. Ersättningen ingår inte i underlaget för socialavgifter om parterna är av utländsk nationalitet. Skatteavvikelsen avser särskild löneskatt. Ersättning till idrottsutövare. Ersättning som inte överstiger ett halvt basbelopp är undantagen från socialavgifter. Eftersom ersättningen inte är förmånsgrundande utgörs avvikelsen av särskild löneskatt. Försäljning av tomtmark och byggnader. Vid försäljning av en- och flerbostadshus är av värdet undantaget från mervärdesskatt. Undantaget gäller i huvudsak tomtmark, byggränta och vinst som enligt borde beskattas. Försäljning av bildkonst som ägs av upphovsmannen eller dennes dödsbo. Undantaget gäller om försäljningssumman understiger . Läkemedel som utlämnas enligt recept eller säljs till sjukhus är kvalificerat undantaget från mervärdesskatt. Däremot utgår mervärdesskatt vid försäljning av icke receptbelagda läkemedel. Som export räknas transport till eller från utlandet. Detta innebär att en resa från ort i till en ort i utlandet i sin helhet är frikallad från skatteplikt. Skattebefrielsen gäller både luft-, vatten- och landtransporter. Beloppen i tabellen avser inrikes del av utrikes buss- och tågtransporter. 2001/02:100 BILAGA 2 All beskattning sker i form av punktskatt. För livsmedel är skattesatsen räknas inte vatten från vattenverk, sprit- drycker, vin och starköl samt tobaksva- Skattesatsen är 12 pro- sänktes skattesatsen från 12 till 6 rocent. Transport i skidliftar. , böcker och tidskrifter, biografföreställningar, entréavgiftsbelagda kulturevenemang, avgifter för idrottsutövning eller till idrottsevenemang som tillhandahålls kommersiellt, samt upphovsrätter. Skattesatsen för dessa grupper är . För böcker och tidskrifter gäller detta från . Försäljning av bildkonst som ägs av upphovsmannen eller dennes dödsbo. Om försäljningssumman överstiger utgår mervärdesskatt . Mervärdesskatt för tillträde till och förevisning av djurparker sänktes fr.o.m. från . Ideella föreningar (exkl. konserter, idrott och utbildning). Omsättning av vara eller tjänst i en ideell verksamhet räknas inte som yrkesmässig verksamhet om föreningen är befriad från inkomstskatt för omsättningen ifråga. 2001/02:100 BILAGA 2 Tidpunkt för redovisningsskyldighetens inträde i byggnads- och annan entreprenadverksamhet. Redovisningsskyldigheten inträder efter det att fastigheten tagits i bruk. Skatteavvikelsen avser räntan på skattekrediten. Avdrag för ingående skatt Ingående skatt på jordbruksarrende. Av- dragsrätten omfattar hela den ingående skatten på jordbruksarrende, även om värdet av bostad ingår i arrendet. Energiskatt på dieselbränsle i motordrivna fordon. Skattesatsen för diesel i olika miljöklasser jämförs med skattesatsen för bensin i miljöklass 1, vilken utgör på hela transportområdet. är skattesatsen för bensin i den främsta miljöklassen /kWh medan diesel beskattas med /kWh i miljöklass /kWh i miljöklass 2 och /kWh i miljöklass 3. Energiskattebefrielse för elförbrukning vid bandrift. Befrielsen gäller elförbrukning för järnväg och tunnelbana. Skatteavvikelsen uppgår till /kWh. Energiskattebefrielse för bränsleförbrukning vid bandrift. Befrielsen gäller bränsleförbrukning i dieseldrivna järnvägsfordon. Skatteavvikelsen uppgår till /kWh. Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes yrkesmässig sjöfart. Skatteavvikelsen uppgår till /kWh. Energiskattebefrielse på bränsle för inrikesluftfart. Bränsle som används som flygbränsle beskattas inte. Detta gäller både privat och yrkesmässig förbrukning. Skatteavvikelsen uppgår till /kWh. Elförbrukning i vissa kommuner. för skatt på elektrisk kraft utgörs av den skattesats som merparten av de svenska hushållen betalar. Den uppgår till /kWh . I , och samt kommunerna är dock skattesatsen nedsatt till /kWh. Skatteavvikelsen uppgår till /kWh. Skatt på el som används för gas-, värme-, vatten- och elförsörjning. Skattesatsen för denna förbrukning är med vissa undantag nedsatt till /kWh i de län och kommuner som inte omfattas av den regionala nedsättningen på elförbrukning till /kWh. Undantagen gäller el som förbrukas i elpannor (>2MW) till . I ovannämnda län och kommuner är nedsättningen begränsad till /kWh för sådan förbrukning. I övriga delar av landet gäller i stället normalskattesatsen på /kWh för sådan förbrukning. är som ovan, d.v.s. /kWh. Differentierat energiskatteuttag på fossila som skillnaden mellan skattesatserna på de olika energislagen och normalskatte- satsen på elektrisk kraft. öre/kWh, öre/kWh, för kol /kWh, för tung eldningsolja /kWh samt för villaolja /kWh. Två tredjedelar av den totala avvikelsen beräknas tillfalla hushållen medan resterande del tillfaller företagssektorn. Energiskattebefrielse för biobränslen. Ingen skatt utgår på biobränslen som används för uppvärmning, vilket innebär en avvikelse på /kWh . Halvt avdrag för energiskatt på bränsle. För bränsle som förbrukas vid samtidig produktion av värme och skattepliktig elektrisk kraft i en kraftvärmeanläggning medges avdrag med halva energiskatten. Energiskattebefrielse vid produktion av elkraft. De fossila bränslen som används som insatsvaror vid produktion av elkraft är skattebefriade. Man undviker därmed en dubbelbeskattning eftersom elkraften beskattas i konsumtionsledet. Bränsleförbrukning inom industrin. Industrisektorn är energiskattebefriad för all användning av fossila bränslen. utgörs av full skattesats på dessa bränslen. Bränsleförbrukning inom växthus- och jordbruksnäringarna. Växthusnäringen är skattebefriad från energiskatt för all användning av fossila bränslen. är även övriga delar av jordbruksnäringen skattebefriad. utgörs av full skattesats på dessa bränslen. Elförbrukning inom industrin. Industrisektorn är skattebefriad för all användning av elektrisk kraft. utgörs av normalskattesatsen på el. Elförbrukning inom växthus- och jordbruksnäringarna. Växthusnäringen är skattebefriad för all användning av elektrisk kraft. Fr.o.m. är även övriga delar av jordbruksnäringen skattebefriad. utgörs av normalskattesatsen på el. Miljöbonus för el producerad i vindkraftverk. Ett skatteavdrag motsvarande /kWh får göras för vindkraftsel. Nedsättning av koldioxidskatt som utgår på bränslen inom energiintensiv industri. För företag i den energiintensiva sektorn medges nedsättning av den koldioxidskatt som överstiger av det enskilda företagets omsättning. För det överskjutande beloppet sätts skatten ned till . Företag inom cement-, kalk-, glas- och stenindustri är dock befriade från den del av koldioxidskatten på kol och naturgas som överstiger av omsättningen. 2001/02:100 BILAGA 2 Koldioxidskattebefrielse för bandrift. Befrielsen gäller bränsleförbrukning för järnväg och tunnelbana. Skattebefrielse föreligger för såväl energisom koldioxidskatt. Koldioxidskattebefrielse för produktion av elkraft. För bränsle som åtgår vid produktion av elkraft utgår ingen koldioxidskatt. Skattebefrielse föreligger för såväl energisom koldioxidskatt. Enligt bör skatteuttaget utgöra av de gällande skattesatserna, dvs. den skattesats som gäller för de konkurrensutsatta sektorerna. L20 Koldioxidskattebefrielse för inrikes luftfart. Skatt tas ej ut för flygbränsle. Detta gäller både privat och yrkesmässig förbrukning. Skattebefrielse föreligger för såväl energisom koldioxidskatt. Koldioxidskattebefrielse för inrikes yrkesmässig sjöfart. Skattebefrielse föreligger för såväl energisom koldioxidskatt. Undantag från svavelskatt för vissa transportslag. Bränslen som används för bandrift, yrkesmässig sjöfart och luftfart är undantagna från svavelskatt. Enligt skall samtliga ränteutgifter vara avdragsgilla om lånet avser investeringar. Dock finns en begränsning i lagstiftningen som innebär att avdragseffekten är i de fall nettoränteutgiften (kapitalinkomster fråndragna) överstiger . Begränsning av skattereduktion. I reglerna om skattereduktion för underskott av kapital finns en regel som begränsar reduktionen till summa andra skatter. Skatterestitution medges inte. Avvikelsen avser skatt på kapitalinkomst. 2001/02:100 BILAGA 2 Ränteutgifter för bostadsrättsföreningar. Avdragsrätten för räntor är begränsad och får ett givet år ej överstiga den intäkt på av taxeringsvärdet som föreningen skall ta upp till beskattning. Uppkommer underskott får detta rullas framåt i tiden. Finns ett sådant underskott kvar när fastigheten avyttras får detta kvittas mot en eventuell kapitalvinst. M4-M6.Fastighetsskatt på konventionellt beskattade hyreshus och småhus, lokaler, industri- och elproduktionsenheter. Skatten på dessa fastigheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skatteavvikelse. tags (äkta bostadsrättsföreningar) fastig- heter beskattas inte konventionellt, utan genom en särskild schablonmetod. gällande regler skall föreningen ta upp en intäkt om av fastighe- tens taxeringsvärde till beskattning. av taxeringsvärdet för fastig- heter som är taxerade som hyreshus och motsvara det sammanlagda marknadsvär- det av bostadsrätterna multiplicerat med () på fastighetens reala direktavkastning och den skatt som betalas enligt gällande regler. Särskild skatt för elektrisk kraft från kärnkraftverk. För elkraft som produceras i kärnkraftverk tas en skatt ut på den tillståndsgivna termiska effekten med per megawatt och månad. Före baserades skatten på antalet kWh. Skatten uppgick då till per kWh. med en extra skatt som lagts på vissa företag och är därför att betrakta som en skattesanktion. Näringsbidrag och EU-bidrag. Med näringsstöd avses stöd som lämnas av stat eller kommun. Beroende på hur stödet hanteras i näringsverksamheten blir effekten olika. Om bidraget används för finansiering av en icke avdragsgill utgift är bidraget i sin helhet att betrakta som en avvikelse. Om bidraget däremot används för finansiering av en tillgång som enligt allmänna regler får skrivas av med årliga värdeminskningsavdrag är avvikelsen enbart en skattekredit. Bidraget fungerar i dessa fall såsom en direktavskrivning. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Avgångsvederlag till jordbrukare. I vissa fall är avgångsvederlag till jordbrukare inte skattepliktigt. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt. Bidrag från och konstnärsnämnden. Ersättningen finansieras med statliga medel och är pensionsgrundande. Eftersom ersättningen är pensionsgrundande bör den betraktas som ersättning för utfört arbete. Från och med beläggs ersättningarna med statlig ålderspensionsavgift. Avvikelsen utgörs av särskild löneskatt med avdrag för den delen av pensionsavgiften som ej grundar förmån. Flyttningsbidrag som utgår p.g.a. att den anställde flyttar till ny bostadsort är i allmänhet skattefri, utom till den del ersättningen väsentligt överstiger belopp som gäller för befattningshavare i offentlig tjänst. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Värnpliktigas förmåner i form av naturaförmåner, dagersättning, befattningspremie, avgångsvederlag, utbildningspremie, familjebidrag m.m. är skattefri inkomst. Näringsbidrag utgör dock skat- Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Socialbidrag och annan hjälp enligt socialtjänstlagen. Socialbidrag, begravningshjälp samt underhåll som lämnats till intagen på kriminalvårdsanstalt eller patient på sjukhus är ej skattepliktiga, varför inkomstskatt ej utgår. Barnbidrag m.m. Barnbidrag och förlängt barnbidrag samt barnpension enligt lagen om allmän försäkring till den del pensionen efter avliden förälder ej överstiger 0,4 basbelopp är ej skattepliktiga. Skattefriheten för barnpension är begränsad till den garantinivå som gäller för bidragsförskott. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Underhållsstöd är inte skattepliktigt. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Handikappersättning m.m. Handikappersättning, sådan del av vårdbidrag som utgör ersättning för merkostnader, merutgifter för resor, särskilt pensionstillägg för långvarig vård av sjukt barn samt hemsjukvårdsbidrag och hemvårdsbidrag som utgår av kommunala eller landstingskommunala medel är skattefria. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Bidrag till adoption. Bidrag vid adoption av utländska barn är skattefritt. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Engångsbidrag i samband med arbetsplacering av flyktingar. Ersättningen betalas ut vid den första arbetsplaceringen och bidraget är anpassat till de normer som gäller inom . Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Bostadstillägg till pensionärer (). Er- sättningen är skattefri. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Ersättningen är skattefri. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. 2001/02:100 BILAGA 2 Studiestöd enligt studiestödslagen är inte skattepliktigt. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Övriga icke skattepliktiga transfereringar som ej redovisas under punkterna N1- N15. Skatteavvikelserna avser inkomstskatt. Särskilt grundavdrag för pensionärer (). Grundavdraget för skattskyldiga med folkpension (förtidspension, änkepension m.m.) avviker från det grundavdrag som aktiva skattskyldiga är berättigade till. Det särskilda grundavdraget är lika med folkpension plus pensionstillskott och reduceras med ökad pensionsinkomst. Avdraget kan dock aldrig vara lägre än det avdrag som aktiva skattskyldiga erhåller. Avvikelsen avser inkomstskatt. 2001/02:100 BILAGA 3 Fördelning av offentlig konsumtion ........................................................ Förändring av ekonomisk standard........................................................ Fördelningen av ekonomiska resurser 19911999................................. Utveckling för olika grupper ................................................................ Omfördelning genom offentliga tjänster............................................................ Bakgrund och syfte ............................................................................... En databas över offentlig konsumtion................................................. Fördelningen av offentliga subventioner 1999.................................... Fördelning efter ålder............................................................................ Fördelning efter hushållstyper ............................................................. Omfördelning genom skatter............................................................... Fördelning på inkomstgrupper............................................................. Fördelning på kön ................................................................................. Offentliga subventioner efter behov? Barnomsorgens fördelning 1999........................................................... Vad bestämmer nyttjandet?.................................................................. Skillnader i nyttjandet av barnomsorg ................................................. Hur fördelas utbildningssubventionerna? Fördelningen av utbildningssubventioner .................................. Små skillnader i grundskola och gymnasieskola.................................. Utbildning för 1929-åringar ............................................................... 2001/02:100 BILAGA 3 Trots höjd utbildningsnivå social snedrekrytering består .............. Liknande mönster i många länder ........................................................ Jämnare fördelning av utbildning och kunskaper ............................... Hälsa, vård och inkomstfördelning ..................................................... Vad är hälsa? Skillnader i hälsa och dödlighet ............................................................ Vårdkonsumtion fördelad efter ålder och kön .................................... Vårdkonsumtion och inkomstfördelning ............................................ Vårdkonsumtion och födelseland ........................................................ Äldreomsorg och ekonomisk standard ............................................... Nyttjandet av äldreomsorg ................................................................... Begrepp .....................................................................................och definitioner Avsteg från .....................................................den officiella inkomststatistiken Analys av .............................................................den offentliga konsumtionen 2001/02:100 BILAGA 3 1.1 Fördelningspolitiska nyckeltal 19912000............................................................ 2.1Faktorinkomst och disponibel inkomst justerad för försörjningsbörda med och utan offentlig subvention 1999. Andel i olika inkomstgrupper. 2.2 Inkomstspridning för olika inkomstslag 1999.................................................... 3.1Nyttjande och genomsnittlig utbildningssubvention till högskoleutbildning, vuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning för personer 3.2 Åldersstandardiserad dödlighet ............................................... 3.3Genomsnittliga subventioner för hälso- och sjukvård fördelade efter ålder 1999...................................................................................................... 3.4Avgift för äldreomsorg fördelad på befolkningen, på samtliga ålderspensionärer samt avgiften som andel av disponibel inkomst för personer som utnyttjar äldreomsorg................................................................................... B3.1 Uppskattade och verkliga kostnader efter område 1999. Underbilagetabell 3.1 Individernas disponibla inkomst justerad för försörjnings- börda 19911999 samt förändring 19992002. medelvärden för inkomstgrupper (deciler)......................................................... Underbilagetabell 3.2 Disponibel inkomst justerad för försörjningsbörda samt subvention från offentliga tjänster per capita. Subventioner till barnomsorg 1999........................................... Subventioner till grundskola och gymnasieskola 1999 ............ Subventioner till hälso- och sjukvård 1999............................... Subventioner till äldreomsorg 1999................. 2001/02:100 BILAGA 3 Kvinnors lön i relation till mäns lön 19922000 ................................................ Spridning i justerad disponibel inkomst 19911999 .......................................... Andel med svag ekonomi 19911999.................................................................. Ekonomisk standard för barnfamiljer, ungdomar () och ålderspensionärer i förhållande till hela befolkningen 19911999 .................... Andel barn () som lever i familjer med svag ekonomi 19911999........ 2.1Individuell skatt, transferering och subvention i olika åldersgrupper 1999. Antal i 5-årsklasser ............................................................................................... Justerad disponibel inkomst och subvention i olika hushållstyper 1999.......... Subventioner i olika inkomstgrupper 1999......................................................... Nettobidrag i olika inkomstgrupper 1999.......................................................... Subventioner till kvinnor och män 1999. Standardvägt efter ålder ................... Andel barn i barnsomsorg i olika inkomstgrupper 1999 ................................... Andel barn i barnsomsorg efter föräldrars utbildningsnivå ...................... Barnomsorgssubvention per 25 åringar i inkomstgrupper 1999 ..................... Barnomsorgssubvention per 612 åringar i inkomstgrupper 1999 ................... Subvention till gymnasieutbildning för 16-19-åringar 1999............................. 3.6Andel 1929-åringar som deltar i utbildning på högskola, i vuxenutbildning eller arbetsmarknadsutbildning ......................................