prop · GP03160 · 2002-03-04 00:00:00 — har kommissionen lagt fram förslag till rådet och om en förordning om statistiska regionala enheter (NUTS), en ny arbetskraftsundersökning, produktion och utveckling av gemenskapsstatistik om vetenskap och teknologi samt ett nytt femårsprogram för statistikområdet. Kommissionen redovisar i särskilda rapporter hur förordningarna genomförs. Bland annat redogörs för i en särskild rapport (KOM (2000) 895 slutlig) hur medlemsländerna genomfört förordning (EG) 577/98 om årliga arbetskraftsundersökningar. Här konstateras att flera medlemsländer med betydande del av sysselsättningen ännu inte övergått till en kontinuerlig undersökning trots att det gått sedan förordningen antogs. Vidare konstateras brister i aktualitet och i innehåll. Kommissionen understryker att de brister som finns behöver åtgärdas och att detta blivit ännu viktigare efter Lissabon-mötet och kravet på årsrapporter om hur sysselsättningsriktlinjerna följs. 34.2Beslut på statistikområdet fattade har endast två beslut tagits av det tiotal rättsakter som bereds på statistikområdet. Beslut har tagits dels om en ändring av förordningen om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (95) om omklassificeringar av betalningar som grundar sig på swapkontrakt och framtida räntesäkringsavtal, dels om åtgärder gällande det transeuropeiska nätet för insamling, produktion och spridning av statistik över varuhandeln mellan medlemsländerna. Beslutsprocessen på statistikområdet sker emellertid i stor utsträckning Skr. 2001/02:160 inom ramen för kommissionens genomförandebefogenheter (beslut 99/468/EG). Kommissionen har således med stöd av kommittéväsendet och inom ramen för olika rambeslut beslutat om detaljföreskrifter för bland annat harmoniserade konsumentprisindex, statistisk information om industri och marknader inom audiovisuella och närliggande sektorer och statistik om transporter av varor och passagerare till sjöss. 34.3Svenskt agerande på statistikområdet Samarbetet på statistikområdet sker huvudsakligen mellan kommissionens statistikkontor () och statistikansvariga myndigheter i medlemsländerna. Det är i kommittéer och arbetsgrupper som huvuddelen av det statistiska utvecklingsarbetet sker. Arbetet styrs av prioriteringar inom löpande femårsprogram. har mycket aktivt arbetat för att få till stånd tydliga prioriteringar och för att förbättra kvaliteten i statististikproduktionen. Ett led i detta är det arbete initierat i för att öka inslag av systematiskt kvalitetsarbete. Arbetet resulterade i en internationell konferens om kvalitet i officiell statistik i under det svenska ordförandeskapet. Andra områden där varit aktivt gäller arbetet med förbättringar när det gäller den kortperiodiska ekonomiska statistiken och behoven av statistik för EMU. har tillsammans med lett ett projekt för att jämföra den ekonomiska statistiken i EU med den i . Arbetet har resulterat i ett antal rekommendationer och inneburit att i slutsatser från om EMU-statistiken ställs krav på att den ekonomiska statistiken i EU skall komma nära standard när det gäller tillgänglighet och aktualitet. Förbättrad statistik och gemensam analys om asyl- och migrations- frågor var en prioriterad fråga under det svenska ordförandeskapet. En harmonisering av asyl- och migrationspolitiken behöver stöd i gemensam och jämförbar statistik som även bör vara tillgänglig för allmänheten. Vid rådsmötet för rättsliga och inrikes frågor () antogs gemensamma rådsslutsatser om ökat samarbete om asyl- och migrationsstatistik. Som ett resultat av ett svenskt initiativ (ett särskilt statistikmöte på hög nivå i ordförandeskapets regi) kommer EU att offentliggöra årliga rapporter om asylsökande och invandring. Under det svenska ordförandeskapet sammanställdes en bok innefattande analys och statistiska uppgifter som rör migrationen i in 2000 A Country of Migration, past, present, future. Boken har delats ut till medlemsstaternas rätts- och inrikesministrar. präglades det svenska agerandet på statistikområdet till stor del av det svenska ordförandeskapets prioriteringar. För statistikområdet innebar det förutom att ta över förhandlingsarbete i rådet på statistikområdet också att agera för att utveckla den statistik som Som ett led i detta stöttade (SCB) tillsammans med andra statistikansvariga myndigheter aktivt Skr. 2001/02:160 arbetet i och tog fram statistik som underlag och bakgrund till olika ministermöten och konferenser. Arbetet presenterades dels i särskilda rapporter, men också på en särskild ordförandeskapssida på SCB:s webbplats. Syftet var att lyfta fram statistiken som informationskälla och visa på dess användbarhet. Målgruppen var allmänheten och svenska och utländska journalister. Här kan exempelvis nämnas teman om jämställdhet, arbetsmiljö och sysselsättning, befolkning och fruktsamhet, IT och utbildning samt indikatorer för hållbar utveckling. EU:s budget omfattar den europeiska unionens samtliga förväntade inkomster och utgifter. EU:s gemensamma budgetpolitik utgör ett instrument för dess politiska verksamhet. 35.1Budgetens inkomster och avgift till EU- budgeten EU-budgeten finansieras huvudsakligen av de s.k. egna medlen, vilka utgörs av avgifter från medlemsstaterna. Övriga inkomster ger bidrag till finansieringen och utgörs av eventuellt överskott från föregående år, diverse gemenskapsskatter, räntor på böter, EES-ländernas bidrag och diverse övriga inkomster. Denna ordning regleras i fördragets artikel 269 som också anger att bestämmelser om egna medel skall fastställas i särskilt rådsbeslut. Det nu gällande beslutet om egna medel fattades 1994, rådets beslut om systemet för gemenskapernas egna medel (94/728/EG, Euratom). I detta beslut fastställs vad som skall innefattas i egna medel. Den sammanlagda avgiften från medlemsstaterna till gemenskapsbudgeten består som en följd av detta av tullar, särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter, mervärdesskattebaserad avgift samt en avgift beräknad på bruttonationalinkomsten. I egna medelsbeslutet ges också en budgetreduktion, vilken finansieras av övriga medlemsstater. Inkomsterna från den gemensamma tulltaxan utgör egna medel för Europeiska gemenskapen och tillfaller därför gemenskapsbudgeten. Medlemsstaterna får dock behålla av uppburna medel för att täcka administrativa kostnader i samband med uppbörden. Särskilda tullar på jordbruksprodukter och de särskilda avgifterna på sockerproduktionen vilka tas ut i enlighet med utgör i likhet med tullarna enligt den gemensamma tulltaxan gemenskapsbudgetens egna medel. Även för dessa avgifter gäller att medlemsstatet får behålla av uppbörden för att täcka administrativa kostnader kopplade till uppbörden. Den mervärdesskattebaserade komponenten i avgiften till EU:s budget beräknas som en procentuell andel av en prognos av medlemsstaters mervärdesskattebas budgeten avser. Den nationella skattebasen korrigeras härvid för (godkända) avvikelser från och variationer inom EU:s sjätte mervärdesskattedirektiv så att en enhetlig skattebas erhålles. Uttaget var högst satt till av momsbasen. Det faktiska uttaget påverkas av den brittiska budgetreduktionen och dess finansiering och fastställs i EU-budgeten . Efter avslutat budgetår beräknas avgiften på momsbasen enligt utfall, och korrigerande betalningar görs vid behov. Avgiften baserad på bruttonationalinkomsten (BNI-avgiften) beräknas på en prognos av medlemsstatens BNI till marknadspriser för budgeteringsåret. Uttaget beräknas som en procentuell andel av gemenskapens samlade BNI mot bakgrund av återstående finansieringsbehov sedan övriga medelsslag beräknats. BNI-avgiften korrigeras i efterhand med hänsyn till utfall på samma sätt som momsbasavgiften. Vid Europeiska rådets möte i träffades en överenskommelse om gemenskapsbudgetens utveckling och finansiering . Överenskommelsen har därefter formaliserats i en budgetplan, s.k. finansiellt perspektiv och ett nytt rådsbeslut om gemenskapernas egna medel. Det finansiella perspektivet reglerar det totala utgiftsutrymmet för de årliga budgetarna . Det nya beslutet om systemet för gemenskapernas egna medel (2000/597/EG, Euratom) fattades . För att beslutet skall bli giltigt krävs enligt fördraget nationellt godkännande. Denna process har försenats något men förväntas bli klar . Beslutet kommer att gälla retroaktivt från . För vidkommande godkände det nya rådsbeslutet . Beslutet innehåller fyra viktiga komponenter som påverkar den svenska avgiften. För det första ökar den andel medlemsstaterna får behålla av tulluppbörden från till , som den mervärdesskattebaserade avgiften minskar, dels som en följd av sänkt uttagsprocent, dels som en följd av metoden för finansiering av budgetreduktion. Dessa förändringar innebär att en större del av EU-budgetens finansiering tas ut via BNI-avgiften. För det andra modifieras taket för uttag av egna medel totalt från av BNI enligt nationalräkenskapssystemet ENS 79 till motsvarande belopp uttryckt i procent av BNI enligt det nya nationalräkenskapssystemet ENS 95. Syftet med modifieringen av taket är att övergången till nytt nationalräkenskapssystem inte skall leda till ökade resurser för EU- budgeten. För det tredje införs en reducering av finansieringsansvaret för den brittiska budgetreduktionen till av nuvarande andel för , , och . För det fjärde justeras den brittiska budgetreduktionen med anledning av de ovan beskrivna ändringarna vad gäller tullavgifter och mervärdesskattebaserad avgift samt för effekter med anledning av kommande utvidgning av unionen. Det nya beslutet gäller och träder ikraft 1 månad efter det att samtliga medlemsstater godkänt beslutet. Avgiften uppgick enligt utgiftsprognos för statsbudgeten till Skr. 2001/02:160 21 326 miljoner kronor. 35.2Budgetens utgifter och budgetarbetet EU:s budget omfattade ca i s.k. åtagandebemyndiganden (ca , årsgenomsnittet för eurokursen 2001 är 9,25kr) och ca (ca ) i betalningsanslag. Detta innebär en ökning i förhållande till budget för åtaganden och en ökning för betalningar. Knappt hälften av utgifterna går till jordbruksstöd under utgiftskategori 1 och omkring en tredjedel till olika former av strukturstöd såsom regional- och arbetsmarknadsstöd under utgiftskategori 2. EU-budgeten omfattar dessutom, inom ramen för utgiftskategori 3, olika områden med flerårig eller ettårig tilldelning såsom forskning, miljöåtgärder, kulturstöd och investeringar i infrastruktur. Vidare finansieras utrikespolitiska åtgärder, främst i form av bistånd, inom ramen för utgiftskategori 4. Administrativa utgifter för EU:s olika institutioner tar finansieras genom utgiftskategori 5. Dessa tre utgiftskategorier tar vardera av den totala budgeten i anspråk. EU-budgetens inriktning och nivå bestäms av tre faktorer. För det första har långtidsbudgeten, det finansiella perspektivet, en avgörande betydelse genom att den anger ramar för varje enskild utgiftskategori samt ramen för de totala utgifterna. För det andra bestäms inriktningen i stor utsträckning av nivån på utgifterna inom ramen för EU:s ordinarie lagstiftningsprocess. För det tredje spelar EU:s egen årliga budgetprocess en viktig roll för att slutligt avgöra nivån på utgifterna. Budgetmakten delas mellan rådet och där parlamentet har sista ordet om de flesta utgifter, dock inte jordbruksutgifterna (CAP, fiskeavtal och andra avtalsbundna utgifter, s.k. obligatoriska utgifter). Den årliga budgetprocessen inleds med att kommissionen presenterar sitt preliminära budgetförslag . Rådet upprättar, med detta som grund, budgetförslaget som sedan föreläggs parlamentet. granskar budgetförslaget vid två behandlingar, med en mellanliggande ny prövning av rådet, och fastställer budgeten i dess slutliga form. När budgeten har fastställts genomförs den av kommissionen. Revisionsrätten kontrollerar budgetens genomförande och beslutar om den ekonomiska förvaltningen har varit sund. Som ordförande har lett arbetet inom rådet med EU:s budget . Vid fördes en orienteringsdebatt om rådets budgetpolitiska prioriteringar. Efter att kommissionen presenterade sitt förslag till preliminär budget behandlas förslaget i rådets budgetkommitté. kunde under det svenska ordförandeskapet enas om ett kompromissförslag som Rådets formella behandling av budgeten på ministernivå har Skr. 2001/02:160 därefter skett under belgiskt ordförandeskap . Budgeten är den andra årsbudgeten under det finansiella perspektiv som fastställts för perioden 20002006 och som utgör en integrerad del av det interinstitutionella avtalet av . har verkat för att nå en EU-budget som är så restriktiv som möjligt, detta är något som driver generellt inom EU. Förbättrad budgetdisciplin vid användningen av EU:s medel är en prioriterad fråga för . önskar att genomföra mer strukturellt inriktade besparingar och då framför allt genom förändringar av jordbruks- och strukturfondspolitiken. Med återflöde brukar normalt avses de utgifter på EU:s budget som riktar sig mot en särskild medlemsstat. Det är inte möjligt att beskriva hela EU- budgeten i sådana termer. Redovisningen av EU-budgeten är inte heller upplagd på ett sådant sätt att återflödet för ett enskilt land är lätt avläsbart. Återflödet är intressant bland annat som ett uttryck för hur man använder de resurser som medlemsstaterna genom sina betalningar till budgeten ställer till EU:s förfogande. I enlighet med gällande beslut om gemenskapens egna medel lämnar kommissionen till medlemsstaterna en redovisning av fördelningen av utgifterna per medlemsstat. Redovisningen för utfallet lämnades . I rapporten återges s.k. fördelningsbara utgifter, exklusive utgifter för administration. Kommissionens årliga rapport över återflödet till medlemsstaterna visar att det totala återflödet till års EU-budget uppgick till , vilket vid kursen /euro motsvarar . Detta är en ökning i förhållande till EU-budget med , vilket motsvarar . Det bör noteras att utgifter för administration, bistånd samt vissa utgifter som ej gått att hänföra till ett enskilt land inte ingår i återflödesberäkningarna. Det svenska återflödet fördelade sig enligt följande, uttryckt i miljoner euro: jordbruksstöd 798, Strukturfonder 232 och Inre åtgärder 164. I den sistnämnda ingick Forskning och utveckling 105, Utbildning, ungdom och kultur 21, Konsument, Inre marknad, Transeuropeiska nätverk 29, Energi och miljö 6 och Övrigt 2. Totalt uppgick återflödet till . Fördelningen innehåller inga administrativa utgifter. Utrikespolitiska åtgärder, programsamarbete med tredjeland liksom betalningar till Europeiska investeringsfonden har inte heller tagits med i kommissionens redovisning per medlemsstat. Det svenska nettobidraget uppgick enligt den definition som används i rapporten till (), eller -0,av BNI. På statsbudgeten bruttoredovisas det återflöde som administreras av svenska myndigheter, dvs. betalningarna från kommissionen redovisas mot inkomsttitel, medan de utbetalningar svenska myndigheter gör på Skr. 2001/02:160 kommissionens vägnar redovisas mot anslag på statsbudgetens På så sätt ges en öppen redovisning av de EU-relaterade inkomsterna och utgifterna. Alla betalningar från kommissionen av detta slag till svenska myndigheter redovisas under inkomsttitel . Man kan alltså där få en uppfattning om storleksordningen på den del av återflödet som administreras av svenska myndigheter ett visst år beskrivet i termer av kommissionens utbetalningar. Det är dock viktigt att påpeka att svenska myndigheter inte administrerar samtliga utgifter på EU-budgeten vilka riktar sig mot . Exempel på återflöde som inte tas upp i statsbudgeten är forskningsstöd inom ramprogrammet för forskning. Utfallet för inkomsttitel Bidrag m.m. från EU för uppskattades i utfallsprognosen till . Utfallet uppskattas till något högre än för föregående. 36 Åtgärder mot fusk och andra oegentligheter Kommissionen har det övergripande ansvaret för att medlen i EU:s budget används korrekt och effektivt. har medlemsstaterna ett motsvarande ansvar inför kommissionen för de medel som medlemsstaternas myndigheter förvaltar. Medlemsstaterna har också huvudansvaret för att bekämpa bedrägerier och andra oegentligheter i medlemsstaterna som riktas mot unionens finansiella intressen. Medlemsstaternas myndigheter och kommissionen, genom sitt bedrägeribekämpningsorgan , samarbetar för att upptäcka och åtgärda misstänkta bedrägerier. Revisionsrätten har i sin tur till uppgift att granska både kommissionens och medlemsstaternas sätt att administrera och kontrollera EU:s medel. Även 2001 har präglats av reformeringen av den finansiella styrningen och kontrollen av EU-medlen som den nya kommissionen annonserade strax efter sitt tillträde. 36.1Åtgärder för att stärka kampen mot bedrägerier har inga nya förslag behandlats i rådet som rör det administrativa skyddet av gemenskapernas finansiella intressen. Däremot har kommissionen presenterat två förslag som rör det straffrättsliga skyddet av gemenskapernas finansiella intressen. presenterade kommissionen ett förslag till direktiv som inkorporerar de viktigaste bestämmelserna i konventionen om skyddet av gemenskapernas finansiella intressen som rådet antog 1995. Åtgärden följer av att flera medlemsstater ännu inte ratificerat konventionen, trots att rådet upprepade gånger uppmanat berörda medlemsstater att göra det. Beredningen av direktivförslaget i rådet har ännu inte inletts i avvaktan på och revisionsrättens yttranden. presenterade kommmissionen dessutom en grönbok . 2001/02:160 om inrättande av en europeisk åklagare för straffrättsligt skydd av gemenskapernas finansiella intressen. Med grönboken vill kommissionen inleda en öppen debatt inför det att kommissionen lägger ett konkret förslag senast i förhoppningen att en rättslig grund för förslaget inkluderas i fördraget vid nästa regeringskonferens. Vid antog rådet slutsatser som rör kommissionens årsrapport om bedrägeribekämpning för samt handlingsplan för 20012003 efter det att en politisk enighet konstaterats vid . Rådet välkomnade i allt väsentligt de båda dokumenten och den inriktning som presenterats för OLAF:s verksamhet. Rådet underströk bland annat vikten av ett nära samarbete med medlemsstaterna och uppmanade att i sin rapportering göra en bättre åtskillnad mellan bedrägerier och andra oegentligheter som upp- täckts. uppmanades även att utveckla sina analyser av de fall som upptäcks och kommunicera resultatet till medlemsstaternas myndigheter. Rådet uppmanade ånyo de medlemsstater som ännu inte ratificerat konventionen om skydd av gemenskapernas finansiella intressen att göra det. Avslutningsvis bör nämnas att i enlighet med Ekofin-rådetss uppmaning har utökat samarbetet med medlemsstaterna inom ramen för den rådgivande arbetsgruppen COCOLAF. har också bildat en grupp med experter från medlemsstaterna som förberett COCOLAF:s möten genom att bland annat arbeta fram en handledning för vilka typer av oegentligheter som bör rapporteras som misstänkta bedrägerier. 36.2Åtgärder för förbättrad styrning och kontroll Den särskilda referensgruppen av personliga representanter för EU:s finansministrar, den så kallade PRG-gruppen, har fortsatt att sammanträda under ledning av budgetkommissionär . Gruppen följer upp och ger råd till kommissionen om hur den finansiella styrningen och kontrollen kan utvecklas. En lägesrapport överlämnades till när det gäller gruppens verksamhet . präglades av rådsbehandlingen av kommissionens förslag till en ny budgetförordning som presenterades . Förslaget är avgörande för reformeringen av den finansiella styrningen och kontrollen som bland annat syftar till effektivisera genomförandet av de EU-finansierade programmen. Normalt sett inleder inte rådet behandlingen av budgetförordningsförslag förrän och revisionsrätten avgivit sina yttranden. I ljuset av att ärendet prioriterades av det svenska ordförandeskapet inleddes förhandlingarna i rådet vilket resulterade i slutsatser antagna av om de viktigaste reforminslagen i kommissionens förslag. Genom detta arbete bör rådsbehandlingen av kommissionens reviderade förslag till förordning, vilket överlämnades till rådet först på grund av att inte antog sitt yttrande förrän , kunna genomföras snabbare än normalt så att förordningen kan antas före Skr. 2001/02:160 utgången av 2002 i enlighet med uppmaningen från i Ett inslag i reformerna av den finansiella styrningen och kontrollen är bildandet av en oberoende funktion för intern revision i kommissionen, separerad från direktoratet för ekonomistyrning. Då kommissionen bedömde att denna del av reformerna borde införas med förtur, lyftes detta förslag ur förslaget till en helt ny förordning och presenterades istället för rådet som ett tillägg till den nu gällande budgetförordningen. Denna ändring antogs av efter att medling ägt rum med . 36.3Beviljande av ansvarsfrihet för kommissionens genomförande av EU-budgeten för skall, på rekommendation av rådet, besluta om ansvarsfrihet för kommissionen för berört budgetår. Beslutet baseras på redovisningen mot budgeten och revisionsrättens rapporter. beslutade att rekommendera att bevilja komissionen ansvarsfrihet för . Samtliga medlemsstater stod bakom den rekommendation som det svenska ordförandeskapet presenterade för . Rådets rekommendation kompletterades med kommentarer till de viktigaste iakttagelserna i revisionsrättens rapporter och krav på åtgärder från kommissionens sida för att överkomma de brister som rätten uppdagat. beslutade , i enlighet med rekommendationen, att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för . Regeringen informerade i budgetpropositionen för (prop. 2001/2002:1) om innehållet i revisionsrättens årsrapport . Här lämnades även närmare information om rådets behandling av revisionsrättens rapport och regeringens syn på de iakttagelser som rätten gjort i . offentliggjorde revisionsrätten sin årsrapport om kommissionens genomförande av EU:s budget för . Rapporten presenterades för . I årsrapporten för konstaterar revisionsrätten att det fortfarande finns brister i kommissionens och medlemsstaternas kontroll av gemenskapsåtgärder när det gäller program som kommissionen och medlemsstaterna förvaltar tillsammans. I sammanhanget pekar rätten på den betydelse medlemsstaternas kontrollförfaranden har när det gäller att säkerställa att EU-medel utnyttjas korrekt. Förordningarnas komplexitet har enligt revisionsrätten, trots förenklingar, lett till olämpliga och inkonsekventa åtgärder inom EU:s olika program varför rätten konstaterar att det är nödvändigt med ytterligare förenkling och Skr. 2001/02:160 harmonisering av bestämmelserna. Några av de resultat revisionsrätten har funnit har varit positiva. På jordbruksområdet har det reformerade systemet för avslutande av räkenskaper och det integrerade administrations- och kontrollsystemet bidragit till förbättrad förvaltning av EU-medel. På strukturområdet har gemenskapsinitiativet underlättat genomförandet av utvecklings- projekt för stadsområden, och även gjort det möjligt för lokala myndigheter att få tillgång till EU-medel. När det gäller externa åtgärder har det arbete som utförts av byrån för återuppbyggnad av Kosovo varit både effektivt och ekonomiskt I revisionsförklaringen anser revisionsrätten att redovisning i allt väsentligt är rättvisande och att de underliggande transaktionerna för inkomsterna i budgeten, utnyttjade åtagandeanslag samt de administrativa utgifterna i allt väsentligt varit lagliga och korrekta. Rätten anser dock att de underliggande transaktionerna som är knutna till de betalningar som gjorts från budgeten varit behäftade med en för stor omfattning fel för att en positiv förklaring skall kunna ges. Beredningen av årsrapporten inleds i rådet och ligger till grund för rekommendation till om kommissionen borde beviljas ansvarsfrihet för . DEL 3 DEN EUROPEISKA UNIONENS FÖRBINDEL- 37 Utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP) Samarbetet inom EU:s andra pelare benämns den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, GUSP. Syftet med GUSP är att uppnå en koordi- nerad utrikes- och säkerhetspolitik.