prop · GP03100 · 2002-04-15 00:00:00 — Regeringen lanserade 2001 Företagsguiden, en Internetportal med myndighetsinformation riktad till företag och blivande företagare. En effektiv och serviceinriktad offentlig förvaltning bidrar till att skapa goda tillväxt- betingelser i samhället. Målet är 24 timmars- myndigheten dvs. att all service som, med bibehållen eller ökad ekonomisk effektivitet, kan tillhandahållas elektroniskt också skall tillhanda- hållas så. En europeisk strategi för full sysselsättning deltar i det ekonomisk-politiska samarbetet i EU. En del i detta samarbete är den s.k. Lissabonstrategin. Strategin syftar till att nå det mål som sattes upp vid i : skall EU bli världens mest dynamiska och konkurrens- kraftiga kunskapsdrivna ekonomi med hållbar ekonomisk tillväxt, fler och bättre jobb samt ökad social sammanhållning. Full sysselsättningen är kärnan i Lissabons- trategin. Målet är att sysselsättningsgraden i EU skall vara 2010. Bland kvinnor skall sysselsättningsgraden vara 2010. För att målet skall uppnås krävs 20 miljoner nya jobb i EU. Strategin följs regelbundet upp genom olika indikatorer. Första gången detta gjordes var på Vid en jämförelse med övriga EU-länder låg då bäst till i fem av tolv indikatorer. Under det svenska ordförandeskapet i EU utvidgades de ekonomiska och sociala aspekterna av Lissabonstrategin till att även omfatta miljöaspekten. Vid toppmötet i etablerades en strategi för hållbar utveckling så att målen uppnås även ur ett ekologiskt perspektiv. Vid Göteborgstoppmötet fastställdes också ett första datum för utvidgningen av EU. skall de första kandidatländerna kunna bli medlemmar i . För regeringen har det varit av hög prioritet att möjligt involvera kandidatländerna i Lissabonstrategin. Vid årets toppmöte i skedde en andra uppföljning av Lissabonstrategin. låg då bäst till i fyra av de tretton viktigaste indikatorerna. Skatternas främsta syfte är att finansiera välfärden. Skatterna skall stimulera till arbete och investeringar, till en uthållig utveck- ling och till minskade ekonomiska och sociala klyftor. har det skett betyd- ande skatteförändringar inom framför allt fyra områden. Sänkta skatter för låg- och medelinkomsttagare har tre fjärdedelar av en skattereform inriktad mot låg- och medelin- komsttagare genomförts. Reformen består av en stegvis kompensation för de allmänna egen- avgifterna och en successiv minskning av andelen skattebetalare som betalar statlig inkomstskatt. Därigenom minskar marginalskatterna för låg- och medelinkomsttagare som köp- kraften stärks så att både utbudet och efterfrågan på arbetskraft ökar. betalar alla löntagare under allmänna egenavgifter till pensionssystemet. Egenavgifterna utgår på inkomster upp till ca . På inkomster över detta belopp utgår inga allmänna egenavgifter. Egenavgifterna är och bidrar till högre marginal- effekter för framför allt låg- och medelin- komsttagare. De allmänna egenavgifterna är en central del i det reformerade pensionssystemet, som socialdemokraterna och de fyra borgerliga oppositionspartierna står bakom. För att minska marginaleffekterna och stärka köpkraften har en kompensation för effekterna av de allmänna egenavgifterna påbörjats. Detta har skett genom att en skattereduktion har införts i tre steg . kompenseras löntagarna för tre fjärdedelar av egenavgifterna. För en inkomsttagare med medför det en skattesänkning med ca . Reformen har en god fördelningspolitisk profil då de allmänna egenavgifterna utgör en tyngre börda för låg- och medelinkomsttagarna. I samband med skattereformen 1990/91 formulerades ambitionen att högst av inkomsttagarna skulle betala statsskatt. Gränsen för statlig skatt höjs automatiskt utöver inflationen. Den goda reallöneutvecklingen och saneringen av de offentliga finanserna har dock medfört att fler har kommit över gränsen för statlig skatt. Som mest var det av inkomsttagarna som 1999 betalade statlig skatt. För att minska andelen har gränsen höjts utöver den automatiska uppräkningen såväl 2000, 2001 som 2002. ligger gränsen för statlig skatt vid ca . Det skall jämföras med att den låg på ca . Regeringen avser att göra en bedömning av det samhällsekonomiska utrym- met för ett slutförande av inkomstskatte- reformen 2003. Kompensationen för de allmänna egenav- gifterna är riktad till löntagarna då det är dessa som betalar egenavgifter. Pensionärer betalar inte allmänna egenavgifter. För att kompensera pensionärerna för de besparingar som genom- fördes har istället en särskild skattesänkning för pensionärerna införts . Skattesänkningen medför att så gott som alla pensionärer får mer . Även folkpensionärer med så låga inkomster att de inte betalar någon skatt omfattas då genom att deras skattekonton krediteras. Skatte- sänkningen för dessa pensionärer sker då i form av en utbetalning av hela årsbeloppet, för flertalet . Skattelättnad för del av fackföreningsavgifter infördes . Det är en viktig reform ur ett rättviseperspektiv. avskaffades avdragsrätten för fackföreningsavgifter. Därmed missgynnades löntagarnas bidrag till den fackliga verksamheten jämfört med arbetsgivarnas bidrag till sina organisationer. Med reformens ikraft- trädande har denna orättvisa tagits bort. För att underlätta för medborgarna kommer löntagare med förenklad deklaration att kunna lämna självdeklarationen elektroniskt. Fastighetsskatten är en del av kapitalinkomst- beskattningen och en viktig inkomstkälla för att finansiera den offentliga välfärden. Den beräknas ge intäkter till staten på mer än . De senaste årens prisökningar på fastigheter till följd av den goda ekonomiska utvecklingen har dock medfört att skatten på fastigheter skulle ha ökat kraftigt om inga åtgärder hade vidtagits. har därför fastighetsskatten sänkts från till av taxeringsvärdet för småhus. För hyreshus har fastighetsskatten sänkts från till . har en begränsningsregel i fastig- hetsskatten införts. Begränsningsregeln innebär att hushåll med normala inkomst- och förmögenhetsförhållanden maximalt skall betala av sin inkomst i fastighetsskatt. Därmed har fastighetsskattens fördelnings- politiska profil förbättrats. Omräkningsförfarandet vid fastighetstaxe- ringen skall ersättas med en förenklad fastighetstaxering mitt emellan de allmänna fastighetstaxeringarna. Regler som innebär att höjda taxeringsvärden inte får genomslag på uttaget av fastighetsskatt införs också. har fribeloppen i förmögenhets- skatten höjts från till för ensamstående och för sambeskattade par. En ny utredning om fastighetsskatt skall tillsättas för att pröva lösningar som kan innebära vissa avsteg från nu gällande principer för fastighetsbeskattningen under förutsättning att de fördelningsmässiga konsekvenserna är acceptabla. Regeringen skall dessutom tillsätta en särskild utredning för att se över utformningen av förmögenhetsbeskattningen i ett längre perspektiv. En översyn av arvs- och gåvobe- skattningen skall också genomföras. Starka och livskraftiga företag är av avgörande betydelse för att skall vara en nation som präglas av uthållig tillväxt och rättvisa. Grunden för ett gott företagsklimat är en sund makroekonomi. Samtliga skattesänkningar har därför varit fullt ut finansierade inom ramen för de budgetpolitiska målen. Under mandat- perioden har en rad skattesänkningar genom- förts för att ytterligare förbättra företags- klimatet. förlängdes tiden för avsättning till periodiseringsfond från 5 till . Avsättningar till periodiseringsfonder är till för att företagen skall kunna utjämna resultatet mellan bättre och sämre år. I stort sett alla stoppregler för fåmansbolag slopades 2000. Stoppreglerna är de särskilda skatteregler som gäller vid transak- tioner mellan fåmansägda företag och deras ägare. infördes ett schablonavdrag för ökade levnadskostnader vid resor för enskilda närings- idkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Därmed får företagare och löntagare samma förmånliga regler. Vidare infördes generösare avdragsregler för utgifter vid ombyggnad av lokaler i samband med byte av hyresgäst. höjdes den maximala avsättningen till periodiseringsfonder från för aktiebolag m.fl. och från för enskilda näringsidkare m.fl. i syfte att förbättra villkoren för företagens egenfinansierade investeringar. För att villkoren för investment- bolag skall jämställas med de som gäller för värdepappersfonder sänks schablonintäkten för investmentbolag från . För att förenkla administrationen för företagen kommer alla fysiska personer som redovisar intäkter av näringsverksamhet att få en förtryckt självdeklaration. deklarationstidpunkt () för alla deklarationsskyldiga införs också . Förseningsavgiften har sänkts för den som inte lämnar in sin skattedeklaration utom i fall då den deklarationsskyldige inte följt en uppmaning om att deklarera eller har slarvat med att lämna deklaration. Mervärdesskatten på persontransporter hal- verades från från . Det är viktigt att småföretagandet är spritt över hela landet. För att stimulera det lokala småföretagandet infördes en regional stimulans i inland, delar av och (stödområde A). Åtgärden innebär att den generella nedsättning av arbetsgivar- avgifterna av lönesumma som finns utvidgas till för företag i stödområde A. Grön skatteväxling innebär att skatt på miljöskadliga aktiviteter höjs och skatten på arbete sänks. Syftet med en grön skatteväxling är bland annat att minska koldioxidutsläppen, som bidrar till växthuseffekten. Den kan också bidra till att stimulera innovationer och användandet av ren och mer resurseffektiv teknik. Genom att bidra till en effektivare energianvändning kan skatteväxlingen också underlätta en avveckling av kärnkraften. I samband med skattereformen 1990/1991 togs de första stegen i en grön skatteväxling. Under innevarande mandatperiod har ytterligare steg tagits. omfattade den gröna skatte- växlingen ca . Dieselskatten höjdes med , elskatten med och kärnkraftsskatten med . Dessa ökade resurser avsattes för reducerad skatt i samband med individuell kompetensutveckling och för att skattemässigt likställa jordbruket med industrin. Regeringen har presenterat ett förslag till ett system för individuell kompetensutveckling. omfattade den gröna skatte- växlingen . Koldioxid- skatten gavs en ökad tyngd i förhållande till energiskatten genom att koldioxidskatten höjdes medan energiskatten på el och bränslen sänktes . höjdes koldioxidskatten med och energiskatten på el höjdes med /kWh. För bensin, diesel och industrin neutraliserades dessa skatteförändringar. Skatten på dieselolja höjdes därutöver med per liter. Dessa intäkter användes för att finansiera en sänkning av arbetsgivaravgiften samt en höjning av grundavdraget med . omfattar den gröna skatte- växlingen ca . Energiskatten på el höjdes med per kWh . Industrin undantas från höjningar medan effekter för bensin och diesel neutraliseras genom lika stora sänkningar av energiskatten. Dessutom höjdes avfallsskatten . Intäkterna användes för att finansiera en höjning av grundavdragen i inkomstskatten med . Regeringen har aviserat att ett kvotbaserat elcertifikatssystem bör införas för att främja elproduktion från förnyelsebara energikällor. Den s.k. miljöbonusen för vindkraft bibehålls som en successiv avtrapp- ning sker. skall fortsätta att vara ett föregångsland i omställningen till hållbar utveckling. Regeri- ngens övergripande mål för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. De 15 miljökvalitetsmål, som antagit, tydliggör den ekologiska dimensionen i begreppet hållbar utveckling. Målen är formulerade utifrån den miljöpåverkan naturen tål och definierar det tillstånd för den svenska miljön som skall nås inom en generation. Miljökvalitetsmålen med delmål skall vara vägledande för statens och andra samhälls- aktörers åtgärder på miljöområdet. beslutade om nya mätbara delmål och åtgärdsstrategier för att uppnå de femton miljökvalitetsmålen. En framgångsrik miljöpolitik måste bygga på en kombination av lagstiftning, ekonomiska styrmedel och frivilliga överenskommelser. Ett sätt att öka miljöstyrningen i ekonomin är grön skatteväxling. har det dessutom skett stora satsningar på lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet (LIP) och klimatåtgärder (KLIMP). För perioden och framåt har det avsatts . Programmen har i många delar av inneburit en framgång i det lokala arbetet och på så sätt bidragit till arbetet med att bygga om och skapa ekologisk uthållighet. Dessutom har stora satsningar gjorts på en rad andra miljöområden. har avsatts resurser för bland annat bevarandet av biologisk mångfald, sanering av förorenade områden, miljöforskning, information om klimatfrågor och miljöövervakning. och avsätts vardera år för forskning om biologisk mångfald och ekologiskt hållbar utveckling. avsätts för detta ändamål. Miljösatsningar görs inom många olika områden, exempelvis avsätts ca till jordbruket i svensk medfinansiering till miljö- åtgärder inom EU:s miljö- och landsbygds- program 20002006 och ca till biotopskydd inom skogspolitiken . Utgiftsområdet Allmän miljö- och naturvård har ökat från 1998 till . Satsningarna fort- sätter och beräknas anslagen uppgå till . Regeringen avser att även efter valet fortsätta att bedriva en politik som sätter miljön i fokus. På dagordningen för nästa mandatperiod står redan ett antal reformer. I tabellen nedan redovisas en del av dessa. Regeringen kommer också att ytterligare utveckla och stärka samverkan och möjligheten till gemensamma åtaganden med frivillig- organisationer, arbetsmarknadens parter, när- ingslivet och universitet/högskolor för att främja en hållbar utveckling. Tabell 1.14 Ekologisk uthållighet resurstilldelning för några olika områden Bevarande av biologisk mångfald Sanering av förorenade områden Forskning, biologisk mångfald och ekologisk uthållighet Totalt Allmän miljö- och naturvård Resurser till myndigheternas miljömålsarbete Forskning, biologisk mångfald och ekologisk Miljöåtgärder inom miljö- och Sedan 1999 års ekonomiska vårproposition redovisas gröna nyckeltal som ett komplement till de ekonomiska nyckeltalen. Syftet med gröna nyckeltal är att spegla den nationella utveck- lingen för viktiga miljöproblem på ett enkelt och informativt sätt. Gröna nyckeltal utgör därmed ett instrument för att nå det övergripande målet att till nästa generation lämna över ett samhälle då de stora miljöproblemen är lösta. Energianvändningen har ökat , men över tiden har det skett en successiv energieffektivisering uttryckt i termer av energianvändning relaterad till BNP. Till stor del beror variationer i energianvändningen mellan enstaka år på konjunktursvängningar, tempera- turskillnader och andra väderleksvariationer. Till skillnad mot i många andra länder minskade utsläppen av koldioxid kraftigt i . Framförallt är detta ett resultat av den energipolitik som bedrevs med syftet att minska oljeberoendet. ökade åter koldioxidutsläppen något, bl.a. till följd av ökade transporter. Enligt senast tillgängliga statistik ligger utsläppen inklusive bunkring, dvs. utsläpp som kan hänföras till internationell luft- och sjöfart, strax nivå. Om bunkring exkluderas ligger dock utsläppen års nivå. antog regeringens klimatproposition med förslag till klimatstrategi och mätbara mål för de klimatpåverkande utsläppen. antog regeringens förslag till klimatmål. har de svenska utsläppen av svaveldioxid minskat kraftigt och under 1990- talet nästan halverats. Framförallt beror detta på ökad användning av olja med låg svavelhalt och ny reningsteknik. De svenska utsläppen av kväveoxider har också minskat, men inte i samma omfattning. Förbättrade förbrännings- och reningstekniker är främsta orsaken till utsläppsminskningen av kväveoxider. Denna utveckling bedöms leda till att de svenska försurande utsläppen fortsätter att minska. minskade belastningen på haven av fosfor och kväve. Därefter har den totala belastningen ökat något, även om utsläppen från punktkällor har fortsatt att minska. Att den totala belastningen ändå ökat förklaras huvudsakligen av ökad nederbörd. har luftkvaliteten i tätorter förbättrats markant. Tack vare katalytisk avgasrening och minskad bensenhalt i bensin har stadsluftens genomsnittliga bensenhalt sjunkit . ligger den dock fortfarande över lågrisknivån i alla tätorter där mätningar genomförs. Tabell 1.15 Gröna nyckeltal Energianvändning (TWh respektive Wh/kr) Utsläpp till luft (tusentals ton)3 Belastning på haven (tusentals ton) Påverkan på luftkvalitet (mikrogram per kubikmeter) 2,4-6,2 1,9-5,1 1,9-4,9 1,5-4,0 1Total energianvändning exklusive energiomvandlingsförluster i kärnkraftsverk. 2Energieffektiviteten mäts som total energianvändning i relation till BNP. BNP är från reviderade Nationalräkenskaper, priser. 3Inkluderar bunkring för internationell luft- och sjöfart och skiljer sig därför i förhållande till redovisningen inom ramen för den internationella klimatkonventionen och konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar. 4Bensenhalt i luften, vinterhalvårsmedelvärden i olika tätorter (11, 24, 25, 31 respektive 36 orter). Källor: , och En uthålligt god ekonomisk tillväxt är en förutsättning för ökad rättvisa och minskade klyftor. Tillväxten skapar ökade resurser och fler arbetstillfällen. Men tillväxt är i sig ingen garanti för ökad rättvisa. Förutom en tillväxtfrämjande ekonomisk politik krävs därför en aktiv rättvisepolitik. Rättvisepolitiken behövs eftersom klyftorna i samhället är stora. Social bakgrund, kön, etnisk tillhörighet, sexuell läggning eller funktionshinder får inte avgöra människors möjligheter att påverka sina livsvillkor. Många människor har inte tillgång till utveckling, jobb och utbildning på samma villkor som andra. Många människor lever också på marginalen och har svårt att få vardagen att gå ihop. Barnfamiljer och ensamstående föräldrar, ungdomar och invandrare är ofta speciellt utsatta. En central rättvisefråga är att de som invandrar till måste ha möjligheten att komma in i det svenska samhället. Därför har resurser satsats på reformer inom bland annat utbildnings- och arbetsmarknadsområdet för att underlätta och skapa förutsättningar för invandrare att delta i arbetslivet. Resurser satsas också på ett rättssäkert och gott mottagande av asylsökande och på att motverka diskriminering. Det antirasistiska arbetet förstärks. Skillnaden i levnadsvillkor är stora mellan olika bostads- områden i storstäderna. Genom storstads- politiken fördelas resurser till de mest utsatta områdena. Inom storstadspolitiken pågår ett avstämmnings- och utvärderingsarbete som skall ligga till grund för politikens fortsatta utveck- ling. Ett annat viktigt område är den sociala snedrekryteringen till den högre utbildningen. Det är fortfarande betydligt vanligare att barn till föräldrar med högre utbildning studerar vidare. De senaste årens utbyggnad av högskolan och det reformerade studiestödssystemet syftar till att bryta det mönstret. satsas för att stimulera till särskilda rekryteringsåtgärder. Reformer för ökad jämställdhet mellan kvinnor och män är en annan central del av rättvisepolitiken. Därför skall alla regeringens beslut analyseras ur ett jämställdhetsperspektiv. Höga marginaleffekter leder till att drivkrafterna att arbeta mer, studera, byta arbete eller att gå från bidrag till arbete försvagas. Med marginal- effekter menas hur mycket som försvinner i skatter, avgifter och minskade bidrag när inkomsten stiger. I tabell 1.16 framgår att 1999 hade en ensamstående med två barn en marginaleffekt på . Det innebär att av en ökning av inkomsten med försvann till skatter, avgifter och minskade bidrag och endast gick till den egna plånboken. Marginaleffekterna påverkas dels av regelför- ändringar i skatte- och bidragssystemet och dels av ekonomiska och demografiska förändringar. För att minska klyftorna i samhället måste dessa hinder motverkas. Regeringen har därför fört en politik som minskar marginaleffekterna för framför allt låg- och medelinkomsttagarna. har samma typ av familj en marginaleffekt på . Regeringen avser att fortsätta att bedriva en politik som minskar marginaleffekterna. Marginaleffekterna varierar kraftigt mellan olika typer av hushåll. Av tabellen nedan framgår att barnfamiljer generellt sett har högre marginaleffekter än övriga hushåll och att ensamhushåll har högre marginaleffekter än hushåll med flera vuxna. De högsta marginal- effekterna finns i ensamhushåll med ett eller flera barn och speciellt bland dem med låga inkomster. Samtliga grupper har fått minskade marginaleffekter . Mest påtaglig har minskningen varit bland ensam- hushåll med barn där marginaleffekterna har minskat med . Tabell 1.16 Genomsnittliga marginaleffekter i olika hushåll, 19992002 Ensamstående med 1 barn Ensamstående med 2 barn Sammanboende med 1 barn Sammanboende med 2 barn Sammanboende med 3 barn Fördelningseffekter av en halverad arbetslöshet Regeringens politik för minskad arbetslöshet och ökad sysselsättning har varit inriktad på att stärka arbets- och kompetenslinjen. En rad reformer för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt har genomförts i syfte att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Vidare har ett antal åtgärder i form av utbildning och kompetensutveckling genomförts i syfte att stärka individens ställning på arbetsmarknaden. Ekonomiskt svaga grupper har ägnats särskild uppmärksamhet. Politiken har utformats utifrån den långsiktiga ambitionen att sänka marginal- effekter, få bort fattigdomsfällor och öka möjlig- heterna till egen försörjning. Regering och riksdag satte upp målet om att den öppna arbetslösheten skulle pressas ned till . De fördelningspolitiska konsek- venserna av halveringen av arbetslösheten är mycket goda. Detta illustreras i diagram 1.7 som är en beräkning av hur den justerade disponibla inkomsten har ökat till följd av den halverade arbetslösheten. Diagrammet visar hushållen sorterade i grupper efter stigande ekonomisk standard, dvs. disponibel inkomst korrigerad för familjestorlek. Diagram 1.7 Förändring av justerad disponibel inkomst vid en halvering av arbetslösheten i olika inkomstgrupper Källa: HEK, SCB, beräkningar Fördelningseffekter av resurser till vård, skola och omsorg Resurserna till vård, skola och omsorg har stärkts genom medelstillskott, men även genom ökade skatteintäkter till följd av högre syssel- sättning. På lång sikt är stigande skatteintäkter den bästa garanten för god kvalitet inom vård, skola, och omsorg. Resurstillskotten till den kommunala sektorn har gynnat hushåll med svagare ekonomisk ställning. I årets fördelningspolitiska redogörelse (bilaga 3) undersöks fördelningen av offentlig konsumtion inklusive vård, skola och omsorg . Konsumtionsmönstret visar tydligt att offentliga tjänster utjämnar den ekonomiska standarden mellan hushållen. Kvinnor som grupp gynnas av utbyggda offentliga tjänster. Fördelningseffekter av ett minskat antal socialbidragsberoende Som ett led i det fortsatta arbetet för ökad rätt- visa och välfärd formulerade regeringen ekonomiska vårproposition ett mål om att halvera socialbidragsberoendet . Rättvisemålet formulerades för att bryta 1990- talets oroväckande utveckling mot ett ökat antal socialbidragsberoende och tendens till större ekonomiska och sociala klyftor i samhället. Socialbidragsberoende skapar utanförskap och resignation, gör människor mer ofria och ökar klyftorna i samhället. Den viktigaste vägen för att uppnå målet om en halvering av socialbidragsberoendet och minska de ekonomiska och sociala klyftorna i samhället är en ökad sysselsättningsgrad, låg arbetslöshet, och en minskad andel personer som ofrivilligt arbetar deltid. När fler människor har arbete, kan också fler leva på sin lön. En egen försörjning är grundläggande, både för att komma ur socialbidragsberoendet och för möjligheten att leva ett självständigt liv. Insatser för ökad sysselsättning är avgörande för att bryta bidragsberoendet och ge utsatta grupper möjlighet att försörja sig själva. Socialbidragsberoendet uppgick till ca 115 000 helårsekvivalenter.