prop · GP03101 · 2002-04-12 00:00:00 — Det beror bl.a. på en gynnsammare utveckling av sysselsättningen och reallönerna, vilket har inneburit att färre hushåll än beräknat erhållit bostadsbidrag. sjönk antalet bidragshushåll i förhållande till 2000. Till följd därav gjordes en indragning om på tilläggsbudget och ytterligare en indragning om gjordes enligt särskilt regeringsbeslut. Utfallet på anslaget 31:2 Räntebidrag m.m. blev lägre än anvisat i statsbudgeten. Detta kan förklaras av en lägre räntenivå än i statsbudgeten. För anslaget 31:4 : Garantiverksamhet blev utfallet högre än anvisade medel i statsbudgeten. Orsaken till detta är att avsättningar om flyttats . Medel för detta anvisades i tilläggsbudgeten. För anslaget 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter blev utfallet lägre jämfört med anvisade medel i statsbudgeten. Anslaget 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk håll- barhet har ett utfall som understiger anvisade medel i statsbudgeten med . För båda anslagen gäller att de är nya och att bidragen utbetalas först vid färdigställandet av bostäderna. Det innebär en viss eftersläpning av utbetalningarna trots att beslut om bidrag finns. Utfallet på anslaget 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet blev lägre än beräknat i statsbudgeten. Anslaget utgör en stödform där kommunerna kan få bidrag till miljöin- vesteringar. Stödet skall fördelas till de kom- muner vars investeringsprogram på bästa sätt bidrar till ekologisk omställning. Regional utjämning och utveckling Utgiftsområdet består huvudsakligen av politikområdet Regionalpolitik. Detta politik- område omfattar bl.a. olika former av regional- politiskt företagsstöd. I utgiftsområdet ingår vidare medel, som länsstyrelserna och själv- styrelseorganen samt Verket för näringslivs- utveckling förfogar över, för regional projekt- verksamhet samt medel till en del av med- finansieringen av EG:s strukturfondsprogram. Vidare ingår medel för utbetalningar från samt medel för . Utgiftsområdet omfattar därutöver regionala transportnät m.m. inom det nationella IT- infrastrukturprogrammet. Dessa medel ingår i politikområdet IT, tele och post. Tabell 4.53 UO 19 Regional utjämning och utveckling IT, tele och Utfallet uppgick till och var därmed (22,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Den största skillnaden hänför sig till anslaget 37:01 IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m. där utfallet blev lägre än beräknat i statsbudgeten. Orsaken till det låga utfallet är att kommunerna för att kunna utnyttja de medel som avsatts i statsbudgeten för anläggande av ortssammanbindande telenät först måste ta fram kommunala infrastrukturprogram. Dessa skall godkännas av länsstyrelserna innan kommunerna kan beviljas stöd. Lägre utfall finns också under anslagen 33:01 Allmänna regional- politiska åtgärder och 33:08 Europeiska regionala utvecklingsfonden 20002006 där utfallen blev respektive lägre än vad som anvisades i stats- budgeten. Huvudsakligen beror detta på att de nya strukturfondsprogrammen försenats vilket förskjutit utbetalningarna framåt i tiden. Där- emot översteg utfallet på anslaget 33:07 Europeiska regionala utvecklingsfonden 1999 statsbudgeten med . Det var utbetalningar av EU-medel fick göras för programperioden 19951999 vilket innebär att en del av tidigare års anslagssparande tagits i anspråk. Vidare hade det äldre anslaget Regionalpolitiska åtgärder ett utfall på som finansierades med anslagssparande. Utfallet för anslaget 33:04 Ersättning för nedsättning av socialavgifter blev , vilket är lägre än anvisat i statsbudgeten. Orsaken till avvikelsen är att anslaget endast belastats med retroaktiva nedsättningar av socialavgifter . EG- kommissionen beslutade att nedsättningar av socialavgifter för företag i vissa delar av norra är oförenliga med den gemensamma marknaden. Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområdet omfattar politikområdet Miljö- politik och del av politikområdet Forsknings- politik. Tabell 4.54 UO 20 Allmän miljö- och naturvård Utfallet uppgick till och var därmed (2,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaderna mellan utfall och anvisade medel i statsbudgeten återfinns framför allt under anslagen 34:2 Miljöövervakning m.m. vars utfall blev lägre, 34:3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden vars utfall blev lägre och 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden vars utfall blev lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Energi- politik. Detta innefattar dels energimarknads- politik med och affärsverket , dels politik för ett uthålligt energisystem. Tabell 4.55 UO 21 Energi Utfallet uppgick till och var därmed (13,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. De lägre utgifterna jämfört med statsbudgeten hänför sig i huvudsak till anslaget 35:2 Bidrag för att minska elanvändning. Detta förklaras till stor del av att utbetalningarna av det så kallade konverteringsbidraget senareläggs till 2002. Det gamla konverteringsbidraget stoppades och det nya, omarbetade, skulle ha trätt i kraft men blev försenat och trädde i kraft . Övergångs- bestämmelserna för det nya bidraget fick dock kritik vilket ledde till att dessa omarbetades. I avvaktan på vilka regler som skulle gälla för äldre och vissa nya ärenden valde länsstyrelserna att i många fall inte avgöra dessa ärenden förrän de omarbetade reglerna blev klara. Omarbetningen av reglerna blev klar först vilket lett till att en stor del av utbetalningarna skjuts upp till 2002. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Tran- sportpolitik, del av politikområdet IT, tele och post samt del av politikområdet Miljöpolitik. Tabell 4.56 UO 22 Kommunikationer IT, tele och Utfallet uppgick till och var därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. I huvudsak återfinns skillnaden mellan utfall och statsbudget under politikområde 36 Transportpolitik där utfallet blev lägre än vad som anvisats i statsbudgeten. För anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag blev utfallet lägre än anvisat i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 36:4 Banhållning och sektorsuppgifter blev däremot högre än anvisat i statsbudgeten. Det högre utfallet beror bl.a. på ökade utgifter för spår- och sliperbyten och att anslaget belastats med utgifter för kredit- garantier till Konsortiet. Utfallet på anslaget 36:5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk blev lägre än i statsbudgeten. Skälet till det låga utfallet är att utgifter för pågående projekt inte redovisats för EG i den omfattning som beräknades i statsbudgeten. Respektive myndighet får endast redovisa utgifter på an- slaget i den mån de motsvaras av uppburet finansiellt stöd från EG-budgeten. Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Utgiftsområdet omfattar politikområden Livs- medelspolitik, Djurpolitik, Skogspolitik, Lands- bygdspolitik samt delar av Utbildningspolitik, Forskningspolitik och Samepolitik. Tabell 4.57 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Utfallet uppgick till och var därmed (21,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Med hänsyn tagen till beslut om tilläggsbudget blev dock utfallet lägre än vad som sammanlagt anvisats. Det högre utfallet återfinns i huvudsak under Politikområde 43 Livsmedelspolitik där utfallet blev högre än budgeterat. Skillnaden förklaras främst av anslaget 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m. vars utfall blev högre än stats- budgeten. Orsaken till det högre utfallet är att utbetalningen av arealersättning avseende 2001 tidigarelades 2001. Det låga utfallet beror på att senarelades till 2001. Det ingår således två utbetalningar . Däremot blev utfallet på anslaget 43:6 Intervention och exportbidrag för jordbruks- produkter lägre än stats- budgeten. Det beror i huvudsak på att en del av överskottsproduktionen från jordbruket har kunnat säljas på den fria marknaden, vilket minskat utgifterna för offentlig lagring. Utgiftsområdet omfattar politikområdena Näringspolitik, Utrikeshandel, Export och investeringsfrämjande samt konsumentfrågor och en del av Forskningspolitik. Tabell 4.58 UO 24 Näringsliv Utfallet uppgick till och var därmed (4,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det lägre utfallet återfinns främst under Politikområde 39 Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. Utfallet på anslaget 39:6 Näringslivsutveckling i blev lägre än vad som anvisats i statsbudgeten. De lägre utgifterna beror främst på att anslagsmedel inte rekvirerats och betalats i den utsträckning som beräknats i statsbudgeten. Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet omfattar merparten av statens bidrag till kommuner och landsting. Tabell 4.59 UO 25 Allmänna bidrag till kommuner Utfallet uppgick till och var därmed (1,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden gentemot anvisat i statsbudgeten är främst hänförlig till anslaget 91:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting. Utfallet på detta anslag blev vilket är högre än anvisat i statsbudgeten. Detta förklaras av att slutliga beräkning av utjämningsbidraget till kommuner och landsting var högre än den preliminära beräkningen till följd av ökad inkomstspridning bland kom- munerna. Utgiftsökningen finansierades med medel på tilläggsbudget () och motsvaras av en lika stor ökning av utjäm- ningsvgiften på statsbudgetens inkomstsida. Med anledning av detta gjordes en teknisk justering av utgiftstaket . Det justerades upp . Lägre utgifter i förhållande till anvisat i statsbudgeten blev det på anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Ändamålet med anslaget är att tillfälligt bistå kommuner och landsting som på grund av speciella omständigheter hamnat i en särskilt svår ekonomisk situation. I statsbudgeten an- visades på detta anslag medan utfallet uppgick till , dvs. 4.3.26Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntorna på statsskulden, oförutsedda utgifter samt Riks- gäldskontorets provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. redovisas samtliga provisions- kostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning under utgiftsområdet. redovisades provisionskostnader för upplåning i svenska kronor under utgiftsområde 2. Utgiftsområdet Statsskuldsräntor m.m. tillhör inte något politikområde och ingår inte under utgiftstaket eftersom regeringen och i mycket begränsad omfattning kan påverka dessa utgifter på kort sikt. Tabell 4.60 UO 26 Statsskuldsräntor m.m. Utfallet uppgick till och var därmed (14,) högre än vad som anvisades i stats- budgeten. Utgifterna för statsskuldsräntorna påverkas främst av statsskuldens storlek, räntenivåer och Tekniska faktorer till följd av upplånings- och skuldför- valtningsteknik påverkar också ränteutgifterna. Anslagsavräkningen görs enligt utgiftsmässiga principer och är nettot av både inkomster och utgifter i upplåningsverksamheten. Riksgälds- kontoret har rätt att vid behov överskrida anslaget för räntor på statsskulden. I statsbudgeten beräknades statsbudgetens saldo till . Utfallet blev , dvs. lägre än beräknat. Vidare har beslutats om en extra utdelning från till staten på , vilken inte var beräknad i statsbudgeten. Utdelningen gjordes huvudsakligen genom en överföring av statsobligationer och påverkade därför inte lånebehovet. Däremot minskade statsskulden med motsvarande nominellt belopp, ca (se vidare kapitel 3 avsnitt 3.5). Tabell 4.61 Räntor på statsskulden Räntor på lån i Räntor på lån i Räntor på in- och -3,9 -2,4 -1,5 -3,4 -3,3 -5,7 -2,4 -2,3 -4,6 -6,3 -6,2 -0,8 Utfallet på anslaget 92:1 Räntor på statsskulden blev vilket är högre än anvisat i statsbudgeten. De inhemska räntenivåerna var dock i genomsnitt lägre än beräknat i statsbudgeten. Störst betydelse har den långa räntan, vilken var ca 0,6 procent- enheter lägre. Effekten på anslagsutfallet av de lägre inhemska räntenivåerna kan beräknas till ca . riktning väger dock över. En svagare kronkurs än beräknat i statsbudgeten bidrog till högre ränteutgifter på lån i utländska valutor och större valutakursförluster. Mätt med det handelsvägda TCW-indexet var kronan svagare . Dollarkursen var nästan högre och eurokursen högre. En bidragande orsak till högre anslagsutfall än be- räknat i statsbudgeten var också att omperiodise- ringar av räntebetalningar över /2002 i förhållande till tidigare beräkningar ökade anslagsbelastningen med ca . Tabell 4.62 Räntor och valutakurser årsgenomsnitt Ränta 3 mån % 1) Avser ränta 6 månader. 4.3.27Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Utgiftsområdet avser avgift till EU- budgeten. Tabell 4.63 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Utfallet uppgick till och var därmed (2,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. EU-budgeten beslutas inom ramen för ett fastställt flerårigt budgettak (det s.k. finansiella perspektivet). Avgiften kan förändras och avvika från statsbudgeten beroende på ett flertal olika faktorer såsom faktisk uppbörd avseende tullar och importavgifter, utfallet av EU-budgeten , tilläggsbudgetar på gemenskapsnivå och valutakursförändringar. Skillnaden mellan utfallet och vad som anvisats i statsbudgeten hänför sig till anslaget 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapens budget. De lägre utgifterna beror främst på att den del av avgiften, som baseras på bruttonational- inkomsten (BNI), sänktes i EU:s tilläggsbudget . Sänkningen beror i huvudsak på att ett överskott års EU-budget överfördes till EU-budget. Avgiften avseende budgetreduktion blev däremot högre än beräknat i statsbudgeten, vilket främst beror på retroaktiva korrigeringar för åren 1997 2000. I utfallet ingår som avser en del av avgift till EU. Utgiften tidigarelades efter beslut av regeringen 2001, varav avser den BNI- baserade avgiften, den mervärdesskattebaserade avgiften och avgiften avseende Stor- budgetreduktion. Se även kapitel 7 Avgifter och bidrag från EU. 4.3.28 Minskning av anslagsbehållningar I statsbudgeten var förbrukningen av anslagsbehållningen inte fördelad per utgifts- område, utan redovisades under posten Minsk- ning av anslagsbehållningar. Förbrukningen upptogs i statsbudgeten till . Posten är ett netto mellan förbrukning av kvarstående medel från föregående budgetår och sparade medel från innevarande budgetår samt utnyttjande av anslagskredit. Minskning av anslagsbehållningar ingår i de utgifter som om- fattas av det statliga utgiftstaket. I redovisningen av det slutliga utfallet ingår förbrukningen av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslags- kredit i utgifterna för respektive anslag och utgiftsområde. Ökningen av anslagsbehållningar 2001 avseende ram- och reservationsanslag exklusive statsskuldsräntor framgår av tabellen. Tabell 4.64 Minskning av anslagsbehållningar 2001 Ram- och reservationsanslag exkl. statsskuldsräntor Ingående reservation och ramöverföringsbelopp Indragningar på grund av överstigande maximalt =Utgående reservation och ramöverföringsbelopp Anslagsbehållningarna uppgick vid utgången av 2001 till . Anslaget 27 93:1 Avgifter till Europeiska gemenskapens budget redovisar den största behållningen (). I följande tabell redovisas de anslag som uppvisade utgående anslagsbehåll- ningar 2001 överstigande . Tabell 4.65 Specifikation av anslag med anslagsbehållningar Avgiften till Europeiska gemenskapens Bidrag till särskilda insatser till kommuner Stöd till lokala invevesteringsprogram för Materiel, anläggningar samt forskning och Bidrag till arbetslöshetsersättning och Europeiska socialfonden m.m. för perioden För att statsbudgetens saldo skall överens- stämma med statens lånebehov (med omvänt tecken) redovisas netto- utlåning samt en kassamässig korrigeringspost på statsbudgetens utgiftssida. blev utfallet för nettoutlåning . Beräk- ningen i statsbudgeten uppgick till . Skillnaden mellan utfall och statsbudget blev således . I tabellen nedan framgår de största skillnaderna. 1) avser reglering av skuld enligt regeringsbeslut . Huvudförklaringen till skillnaden i förhållande till beräkningen i statsbudgeten är större ut- låning till statliga bolag och affärsverk. Det stat- ligt ägda lånade i samband med förvärv av aktierna i . Lånet var en s.k. överbryggningskredit som återbetalades . Projektet finansieras med lån i . Vidare har (f.d. ) lånat och . Dessa båda lån ingår under posten Övrigt i tabellen. En viss del av influtna ålderspensionsavgifter avser premiepensionsavgifter, vilka inbetalas till ett konto i för tillfällig för- valtning. När pensionsrätt har fastställts skall, andra året efter inkomståret, insatta medel in- klusive ränta föras till Premiepensionsmyndig- heten (PPM) för insättning på individuella pen- sionskonton enligt personligt val. Pensionsrätten hänförlig till 1999, , har betalats ut till PPM för vidare fördelning till de olika fonderna. Detta innebär att utbetalningen blev högre än beräknat i statsbudgeten. Inbetalningarna av premiepensionsmedel, inklusive ränta, blev , vilket var mer än budgeterat. Centrala lån i Riks- gäldskontoret för studielån och lån till hemut- rustning beräknades i statsbudgeten till . Utfallet blev , dvs. (Se även utgiftsområde 15 Studiestöd.) Behållningarna på myndigheternas räntekon- ton och vissa särskilda räntebelagda konton ökade med . Följande tre särskilda räntebelagda konton redo- visas separat. -konton för reglering av kommuners och landstings ingående mer- värdesskatt i icke-skattepliktig verksam- het, det s.k. kommunkontosystemet redovisade ett underskott på . -Behållningarna på kon- ton för EU-medel minskade med främst be- roende på tidigareläggningen av utbetal- ningen av arealersättning avseende 2001 till i slutet av . Detta påverkade även den kassamässiga korrigeringsposten (och anslag). -skall den s.k. garanti- modellen även tillämpas för äldre statliga garantier. För vissa sådana garantier har avsättningar från anslag till garantire- serven på konto i tidigarelagts till slutet av 2001. Detta har bidragit till att garantireserverna ökat med . I statsbudgeten specificerades ingen prognos över förändringen på myndigheternas ränte- konton eller övriga räntebelagda konton. gjordes en andra överföring, på , från energiskatten till för tillfällig förvaltning i avvaktan på igångsättning av ett system för individuellt kompetenssparande. I not 27 i bilaga 3 redovisas statens totala utlåning. Posten Kassamässig korrigering (och RGK:s nettoutlåning) ingår i statsbudgeten för att statsbudgetens saldo skall motsvara statens lånebehov, med omvänt tecken. Posten utgör skillnaden mellan å ena sidan saldot mellan statsbudgetens anslag och inkomsttitlar och å andra sidan nettot av in- och utbetalningar över statsverkets checkräkning. Kassamässiga korri- geringar uppstår dels till följd av periodise- ringsskillnader, dels till följd av att det före- kommer transaktioner över statsverkets check- räkning som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar och vice versa. Utfallet av den kassamässiga korrigeringen framräknas residualt men vissa delposter är möjliga att specificera. I statsbudgeten beräknades den kassamässiga korrigeringsposten till . Beloppet avser påverkan på lånebehovet av överföringen från AP-fonden . I enlighet med beslutet om det reformerade ålderspensionssystemet överfördes då totalt (marknadsvärde), varav ca utgjorde statsobligationer och ca bostadsobligationer (se även kapitel 8 Sammanställning av den statliga sektorn). Överföringen av statsobligationer påverkade inte lånebehovet direkt utan ledde endast till en minskning av statsskulden. Bostadsobligationerna skall förvaltas av tills de förfaller och påverkar först då lånebehovet. Lånebehovet påverkas även av dessa obligationers förfallande kupongräntor . Bostadsobligationsförfallen uppgick till och räntorna till vilket medför en kassamässig korrigering på totalt . Skillnaden jämfört med statsbudgeten blev således . Överföring till AP-fonden samt övriga poster redovisas i nedanstående tabell. Tabell 4.67 Kassamässig korrigering 1) Reglering av skuld i kommunkontosystemet enligt regeringsbeslut . beslutades om en extraordinär utdelning från till staten på . Utdelningen som gjordes i 2001 bestod till övervägande delen av statsobligationer och till en mindre del av likvida medel. Redovisning skedde på inkomsttiteln 2131 inlevererade överskott. Därför uppstod en kassamässig korrigeringspost för den del av utdelningen som gjordes med statsobligationer () vilka inte påverkade statens lånebehov. Statsskulden minskade med obligationernas nominella värde, ca . beslut om en tidigareläggning av utbetalning av arealersättning avseende 2001 till slutet av medförde en påverkan på den kassamässiga korri- geringsposten med (och 2002). En kassamässig korrigering uppstod också vad gäller studiemedelsräntor, , eftersom de skall avräknas mot anslaget det budgetår då betalning sker. Detta innebär att anslaget belastades med räntor avseende tre kvartal 2001 (ingen anslags- belastning ). (belastades anslaget med räntor avseende fem kvartal). EU-avgiften för på anslagsbelastades, i enlighet med regeringsbeslut, i förskott . Detta medför en negativ kassamässig korrigering för 2001 på samma belopp (och en positiv ). Regeringen har också beslutat att en garantiavsättning på , som gjorts av , skall redovisas mot anslaget . En kassamässig korrigeringspost uppstod däri- genom för de båda åren. Redovisningen på anslaget för statsskulds- räntor är inte helt kassamässig. En mindre kassamässig korrigering uppstår främst till följd av att inkomsträntor på vissa delar av utlåning periodiseras till det kvartal de avser. Denna periodiseringseffekt blev 2001. Posten Övrigt är residualt beräknad. 4.3.31Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten består av en fördelningsdel och en premiereservsdel. Fördelningsdelen finansieras av inbetalda ålderspensionsavgifter. Nettot av inbetalda avgifter och utbetalda pensioner tillfaller, alternativt finansieras av, Första Fjärde AP-fonderna. Dessa s.k. buffertfonder beräknas få stor betydelse för systemets långsiktiga finansiering. Vid sidan av AP-fonderna sker en förmögenhetsuppbyggnad inom premiepensionssystemet, som admini- streras av (). gjordes de första utbetalningarna av reformerad ålderspension i form av tilläggs- pension, inkomstpension och premiepension. Tilläggspension och inkomstpension belastar fördelningssystemet. Premiepension betalas ut från premiepensionssystemet. betalades ut i premie- pension. Tabell 4.68 UO 93 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Utfallet uppgick till och var därmed (0,) högre än beräkningen i budgetpropositionen. ombildades de tidigare fond- styrelserna till AP-fonder med delvis nya uppdrag. Pensionsutbetalningarna uppgick till . AP- fondernas administrationskostnader uppgick till . Ersättningarna till staten och försäkringskassorna uppgick till . Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten m.m. 5 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten m.m. 5.1Olika avgränsningar av staten national- och regionalräkenskapssystemet i ge- redovisas utifrån olika utgångspunkter beroende på att informationen har olika syften. Avgränsningen av staten kan därmed variera. Ett annat skäl till skillnader mellan olika redovisningar är att olika principer tillämpas i räkenskaperna och i statsbudgeten. Beroende på utgångspunkt kan en enskild ekonomisk händelse få delvis olika konsekvenser och utfallet kan därmed skilja sig åt mellan olika redovisningar. I detta kapitel redovisas en för- djupad beskrivning av skillnader mellan resultat- räkningen och statsbudgeten. Sammanställningen av den statliga sektorn i kapitel 8 omfattar en vidare definition av staten genom att den även inkluderar statliga bolag, banker och finansinstitut samt Premiepen- sionsmyndigheten, AP-fonderna och Riks- banken. Syftet med den redovisningen är att ge en samlad och översiktligt bild av samtliga verksamheter där staten har ett väsentligt in- flytande, vilket har definierats som att staten har en ägarandel på i de aktuella organisationerna.