prop · GP03158 · 2002-03-19 00:00:00 — Regeringens proposition 2001/02:158 Samhällets säkerhet och beredskap Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen redovisar regeringen ett planeringssystem för bered- skapen vid svåra påfrestningar på samhället i fred samt vid höjd bered- skap. Vidare lämnas en redogörelse för hur strukturen för krishanteringen i samhället skall förstärkas. Regeringen föreslår att en ny myndighet med planeringsuppgifter vid höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred skall inrättas. Ett nytt politikområde Skydd och bered- skap mot olyckor och svåra påfrestningar introduceras för att säkerstäl- la att en tillräcklig förebyggande verksamhet bedrivs och att en tillräcklig krishanteringsförmåga åstadkoms. Ett förändrat finansieringssystem för svåra påfrestningar på samhället i fred och höjd beredskap beskrivs. An- svarsförhållanden gällande krishantering, planering och vidtagande av åtgärder för att möta svåra påfrestningar på samhället i fred och inför höjd beredskap preciseras. Dessutom presenteras en organisatorisk struk- tur för informationssäkerheten i samhället. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1982:821) om transport av farligt gods ............................................... 2.2Förslag till lag om ändring i (1987:10) ............................................................................ 2.3Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) .......................................................................... Ärendet och dess beredning ............................................. Samhällets samlade förmåga att möta risker och kriser ................. Relationen sårbarhet, hot och risk .................................... Byggstenarna i samhällets säkerhet och beredskap.......... Ny struktur för samhällets krishantering ........................................ Politikområden och Utgiftsområde................................................. 6.1Skydd och beredskap mot olyckor och svåra Försvar samt beredskap mot sårbarhet ............................. Utgiftsområde 6 Totalförsvar........................................... 7.2Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet.. 28 Ny anslagsstruktur för det civila försvaret ....................... 7.4Avgiftssystem för telekommunikationsområdet och Ersättning till kommuner och landsting ........................... En struktur vid fredstida krishantering och för civilt försvar ......... 8.3Ny myndighet med planeringsuppgifter för beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred och vid höjd Den nya myndighetens uppgifter Ändring i plan - och bygglagen (1987:10) Samverkan mellan .........................offentlig sektor och näringsliv Erfarenheter ..............................i fråga om krishantering Nationell nivå roll .......................... 10.4Länsstyrelsernas ansvar vid en svår påfrestning på samhället i fred och i krig................................................. 10.5Kommuners och landstings beslutsfattande vid Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet ...................... 11 Forskning och utveckling................................................................ 11.2Samordning av forskning inom civilt försvar och för svåra påfrestningar på samhället i fred ....................... Forskning och utveckling inom andra politikområden .... Vissa frågor om civil internationell fredsfrämjande, förtroendeskapande och humanitär verksamhet ............................. Internationell operativ verksamhet................................... Ammunitions- och minröjning......................................... Redovisning av prioriterade områden för beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred.................................... , hälso- och sjukvård samt 14.1Planeringsansvar för den katastrofmedicinska beredskapen () ................................. 14.2Allmänt om områdena (Försvarsdepartementet, Behov av åtgärder............................................................. Terrorism ().................................... Allmänt om området ...................................... Behov av åtgärder .......................................... Elförsörjning ()............................................ Förbättring av elsystemets robusthet................................ Åtgärder inom området .................................................... Inriktningen av det kommande översynsarbetet............... Prioritering vid leverans av el .......................................... Telekommunikationer () ............................. Allmänt om området......................................................... Utvecklingen inom teleområdet ....................................... Åtgärder inom området .................................................... Behov av åtgärder............................................................. 17Regeringens strategi för informationssäkerhet i samhället och skydd av samhällsviktiga IT-beroende system (, Försvarsdepartementet och ) ..................... 17.2Uppföljning och utvärdering av informations- Evaluering och certifiering ............................................. Beredskap mot nukleära, biologiska och kemiska risker och hot, NBC (Försvarsdepartementet) ....................................... Allvarlig smitta (och Jordbruksdeparte- Allmänt om området ....................................................... Åtgärder inom området .................................................. Nedfall av radioaktiva ämnen (, .................och Försvarsdepartementet) 21Kemikalieolyckor, transport av farligt gods och större olyckor till sjöss med allvarligare utsläpp som följd (Försvarsdepartementet) .............................................................. Allmänt om områdena.................................................... Åtgärder inom områdena................................................ 22 Försörjning med vatten () ...................... Allmänt om området....................................................... Åtgärder inom området .................................................. 23 Naturolyckor och dammsäkerhet (, och Försvarsdepartementet) ........................ Insatser inom dammsäkerhetsområdet ........................... Allmänt om området....................................................... Åtgärder inom området .................................................. 24 Transporter () ............................................ Allmänt om området....................................................... Bedömning av läget för beredskapen............................. Åtgärder inom området .................................................. Sårbarhets- och säkerhetsutredningen............................ 25 Radio och TV m.m. () ................................. Radio och TV ................................................................. 25.2Kulturarvet, trossamfunden och begravnings- Ekonomiska kriser ()................................... Massflykt av personer som söker skydd i Allmänt om området....................................................... Behov av åtgärder........................................................... Postbefordran () ........................................ Utbildning inom politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar............................................. Huvudmannaskapet för skolor.......... 29.2Breddad utbildning för den kommunala räddnings- Allmänt om vidtagna åtgärder inom verksamhets- området Skydd mot olyckor ........................................... 30 Vissa ändringar i lagen om transport av farligt gods.................... Bestämmelser om transport av farligt gods.................... Kostnadskonsekvenser .............och ikraftträdande m.m Bilaga 1 Lagförslag i promemoria rörande ändring i plan- och bygglagen (1987:10) ........................................................... Bilaga 2 Lagförslag i promemoria rörande ändring i lagen (1982:821) om .............................transport av farligt gods Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna (promemoria rörande ändringar i lagen (1982:821) om transport av farligt gods) .................................................................... Bilaga 4 Lagförslag i lagrådsremissen Vissa ändringar i lagen om transport ................................................av farligt gods Bilaga 5 Lagrådets yttrande över lagförslaget i lagrådsremissen Vissa ändringar ..........i lagen om transport av farligt gods Bilaga 6 Förteckning över remissinstanserna (Sårbarhets- och säkerhetsutredningens betänkande Förordning om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap (SOU 2001:86).................................................................... Bilaga 7 Förkortningar ..........................................och benämningar Bilaga 8 Användning .............................................av vissa begrepp Utdrag ur protokoll vid .......regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att dels antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1982:821) om transport av farligt gods, 2.lag om ändring i (1987:10), 3.lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), dels godkänner 4.regeringens förslag om mål för politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar (avsnitt 6.1), 5.regeringens förslag att inrätta en ny myndighet med planerings- uppgifter för beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred och vid höjd beredskap (avsnitt 8.3), 6.regeringens förslag ifråga om beslutanderätten i frågor om utbildning av personal för och sotningsväsende (avsnitt 29.2). Den som bedriver verksamhet där det ingår att utföra transporter enligt denna lag skall ha en eller flera säkerhetsrådgivare. Detsam- ma gäller den som till någon an- nan lämnar farligt gods för trans- port eller som för egen räkning transporterar sådant gods. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1982:821) om transport av farligt gods Härigenom föreskrivs1 i fråga om lagen (1982:821) om transport av farligt gods dels att 3 a § skall upphöra att gälla, dels att 10 a § skall ha följande lydelse. 10 a §2 Den som bedriver verksamhet där det ingår att utföra transporter enligt denna lag eller att vara av- sändare vid sådana transporter skall ha en eller flera säkerhets- rådgivare. Denna lag träder i kraft . 1 Jfr kommissionens direktiv /6/EG av om anpassning för tredje gången till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv /49/EG om tillnärmning av med- lemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods på järnväg (EGT L 30, s. 42, Celex 301L0006) och kommissionens direktiv /7/EG av om anpassning för tredje gången till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv /55/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods på väg (EGT L 30, s. 43, Celex 301L0007). 2 Senaste lydelse 1999:334. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att i 13 kap. 7 §1 (1987:10) orden skall bytas ut mot Krisbered- skapsmyndigheten. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1994:852. 2.3Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdsla- gen (1982:763) Härigenom föreskrivs i fråga om hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)1 dels att 7 § skall ha följande lydelse, dels att det skall införas en ny paragraf, 32 a §, av följande lydelse. skall planera sin hälso- och sjukvård med utgångs- punkt i befolkningens behov av sådan vård. Planeringen skall avse även den hälso- och sjukvård som erbjuds av privata och andra vårdgivare. skall planera sin hälso- och sjukvård med utgångs- punkt i befolkningens behov av sådan vård. Planeringen skall avse även den hälso- och sjukvård som erbjuds av privata och andra vårdgivare. skall även planera sin hälso- och sjukvård så att en katastrofmedicinsk beredskap upp- rätthålls. Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, får medde- la särskilda föreskrifter om hälso- och sjukvården i fredstid om det ur ett nationellt perspektiv finns be- hov av katastrofmedicinska insat- ser. Denna lag träder i kraft . 1Lagen omtryckt 1992:567. 2Senaste lydelse 1995:835. Sårbarheten i vårt samhälle kan öka i takt med utvecklingen och därmed också osäkerheten. Informationssystem kollapsar, elsystem slås ut, över- svämningar lamslår stora delar av ett land, viktiga kommunikations- system slutar att fungera eller epidemier utbryter. Den gemensamma mil- jön utsätts för påfrestningar och infrastrukturen möter nya utmaningar. Terroristangrepp är ett reellt hot. Naturkatastrofer och väpnade konflikter avlöser varandra i vår omvärld. För att få ett säkrare samhälle krävs att samhällets aktörer arbetar ge- mensamt och mot samma mål. Regeringen arbetar kontinuerligt för att öka säkerheten och minska sårbarheten och för att alla berörda i vårt samhälle skall ha ett gemensamt mål. 2001/02:10 Fortsatt förnyelse av totalförsvaret presenterade rgeringen sin syn på utvecklingen av totalförsvaret och en övergripande beskrivning av ambitionen i arbetet för att möta svåra påfrestningar på samhället i fred. har fokus alltmer flyttats från den relativt stabila hotsituationen under det till en situa- tion präglad av turbulens där olyckor och svåra påfrestningar på samhäl- let i fred starkt påverkar vår världsuppfattning. Beredskapen mot hot som i huvudsak skall mötas av det svenska total- försvaret beskrevs i höstens försvarsbeslut. Syftet med denna proposition är att skapa en bättre samlad förmåga att möta andra extraordinära hän- delser. Lokal krishanteringsförmåga grunden för samhällets krishantering En kris, oavsett vilken typ av kris det är, inträffar i en kommun, i den vardagliga verksamheten som bedrivs av kommunen, av en myndighet eller av näringslivet. Därför måste vår beredskap och vår förmåga att hantera krissituationer byggas underifrån. Först när det är möjligt att på lokal nivå hantera situationen kan ansvaret föras till regio- nal och central nivå. Om en ökad förmåga att hantera kriser i den vardag- liga verksamheten, på den lokala nivån, skapas ökar samhällets förmåga att hantera stora kriser markant. Planeringen för att möta kriser, och för- mågan att hantera dem, är i första hand en uppgift för den kommun, den myndighet eller det företag där en kris inträffar. För att tydliggöra detta utvecklar regeringen i denna proposition de tankar om områdesansvar som presenterades i prop. 2001/02:10. Rege- ringen avser också att återkomma till med anledning av betänkandet (SOU 2001:105) Extraordinära händelser i kommuner och landsting. I betänkandet presenteras förslag som syftar till att tydlig- göra reglerna för kommunernas beslutsfattande vid extraordinära händel- ser. Dessa förslag kan bidra till att tillföra krishanteringssystemet, så som det beskrivs i denna proposition, ytterligare stabilitet. På den regionala nivån bör länsstyrelserna ha ett områdesansvar för både svåra påfrestningar och höjd beredskap och inte, som , bara för höjd beredskap. Länsstyrelserna bör dessutom genomföra risk- och sår- barhetsanalyser med inriktning på alla de förhållanden som kan ge upp- hov till en allvarlig krissituation inom länet. På den nationella nivån kommer regeringens och krishanteringsförmåga att stärkas genom ökad utbildning och övning, speciellt för de särskilda nyckelpersoner som identifieras inom varje de- partement i . Regeringen kommer efter riksdags- behandlingen av föreliggande proposition att besluta om en ny förord- ning som reglerar statliga myndigheters ansvar och skyldigheter vid fredstida kriser och höjd beredskap. För att bidra till en ökad förmåga på det lokala planet föreslås en för- ändrad och utökad utbildning för den kommunala räddningstjänsten. Den reformerade utbildningen syftar till att öka bredden av räddningstjänstens kompetens, inte minst genom att ytterligare öka satsningen på det före- byggande arbetet. Regeringen bedömer det som väsentligt att kommu- nernas inflytande över utbildningen ökar. En reformerad styrning av de utbildningsresurser som finns inom presenteras också. Det är av stor vikt att de resurser som finns där kan användas på ett för samhället mer effektivt sätt genom att också utbildningar inom andra områden än de som traditionellt förknippas med räddningstjänst erbjuds. För att åstadkomma en sådan styrning inrättas ett särskilt Cent- rum för risk- och säkerhetsutbildning, knutet till , med uppgiften att bredda utbildningen. Regeringen vill betona att verksamheten i den offentliga sektorn inte är tillräcklig för att säkerställa ett säkert och robust samhälle. Problem mås- te lösas underifrån och i en nära samverkan mellan det offentliga och det privata. Regeringen bedömer därför att det inom för samhället viktiga områden måste skapas en strukturerad samverkan mellan offentlig sektor och näringsliv. Om så inte sker kommer vår förmåga att förebygga och hantera kriser aldrig att bli så bra som är nödvändigt. Regeringen avser därför att initiera skapandet av olika samverkansfora mellan näringslivet och det offentliga inom de föreslagna samverkansområdena. Dessutom får en ny myndighet, , uppgiften att övergri- pande följa detta arbete och bidra till dess utveckling. Ett exempel på den samverkan som bör åstadkommas är det initierade samverkans- forumet inom elområdet. Ett vidgat användningsområde för anslagen inom verksamhetsområdet det civila försvaret Regeringen menar att en bättre samordning måste ske när det gäller åt- gärder som syftar till en ökad förmåga inom områdena svåra påfrestning- ar på samhället i fred och höjd beredskap. För att ytterligare höja bered- skapen mot svåra påfrestningar och krig i det svenska samhället presente- rar regeringen i denna proposition ett tillvägagångssätt som möjliggör ett mer effektivt sätt att använda statliga medel. Regeringen bedömer att de anslag som anvisas för höjd beredskap också skall kunna användas för insatser som stärker samhällets beredskap mot svåra påfrestningar och som väsentligen ökar förmågan under höjd beredskap. skall ökade satsningar ske inom den områdesvisa ledningen hos kommu- ner, länsstyrelser och regering, men också när det gäller att stärka säker- heten i den tekniska infrastrukturen, IT-säkerheten och inom det nukleä- ra, biologiska och kemiska området. Dessutom skall medel inom verk- samhetsområdet det civila försvaret kunna användas för vissa civila in- ternationella insatser. De ekonomiska resurserna för verksamhetsområdet det civila försvaret finns på tio anslag. Regeringen gör i denna proposition bedömning- en att dessa skall sammanföras till ett anslag för verksamheten inom om- rådet. kommer att få fördela huvuddelen av dessa medel i enlighet med de planeringsförutsättningar som beslutas av regeringen. Denna förändring innebär att flexibiliteten i systemet ökar då omfördelningar kan ske under löpande verksamhetsår i takt med omvärl- dens förändringar. Förändringen innebär dock inte någon ändring avse- ende de ansvariga myndigheternas ansvar och uppgifter vad avser kris- hanteringsarbete inom deras respektive verksamhet. Regeringen bedömer att förändringen kommer att medverka till att krishanteringsförmågan förbättras och att ges förutsättningar att bli den starka aktör i krishanteringssystemet som regeringen avsett. Utökade möjligheter för Försvarsmakten att stödja andra Ytterligare exempel på regeringens strävan att samhällets resurser skall användas så effektivt som möjligt är den i propositionen beskrivna nya förordningen rörande stöd från Försvarsmakten till andra myndigheter. Försvarsmakten har stora personella och materiella resurser och en stor kompetens som inte fullt ut kan nyttjas i samhället. Genom att i en ny förordning förtydliga de författningsmässiga grunderna för detta stöd bedömer regeringen att förmågan att motstå störningar i samhället kom- mer att öka. Militär personal kommer dock inte att få befogenheter att använda våld eller tvång mot enskilda i fredstid. Samverkansområden leder till en bättre beredskap För att bryta den statiska och orienterade planeringen före- slog regeringen i prop. 2001/02:10 att den existerande funktionsindel- ningen inom civilt försvar skulle avskaffas. I denna proposition gör re- geringen bedömningen att funktionsindelningen bör ersättas av en struk- tur med samverkansområden som är mer flexibel i och med att den om- fattar både beredskapen för svåra påfrestningar på samhället i fred och höjd beredskap. Mellan många verksamheter råder ett starkt inbördes samband som har betydelse vid såväl planeringen för, som hanteringen av, svåra påfrestningar och höjd beredskap. Samverkansområdena kom- mer därmed att bidra till en ökad samordning och en förbättrad krishan- teringsförmåga. Följande samverkansområden bör initialt finnas: Spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radioaktiva ämnen, Sektorsövergripande samordning, samverkan och information samt Skydd, undsättning och vård. kommer att spela en mycket viktig roll för att förverkliga det nya planeringssystemet. Myndigheten kommer att ha det övergripande ansvaret för samordning av samverkansområdena. kommer dessutom att genom sin stödjande och utvecklande roll bidra till en bättre krishanteringsförmåga. Ny struktur för informationssäkerhetsarbetet I propositionen Fortsatt förnyelse av totalförsvaret aviserade regeringen att den avsåg att återkomma med en organisatorisk struktur för IT- I förevarande proposition redovisas en organi- Strukturen innebär att beredskap inom infor- Som ett led i detta anser regeringen att bör ges ansvar för teknikkompetens, Krisbe- redskapsmyndigheten bör få ansvar för övergripande omvärldsanalys och bör få ansvar för ett system för certifiering och En IT-incidentfunktion bör också inrättas. att utvärdera den organisatoriska strukturen . också att genomföra en översyn av de författningar som berörs av infor- En ny myndighet för krishantering uppgifter kommer att vara att verka för samordningen i planeringen vad gäller verksamhets- områdena svåra påfrestningar och det civila försvaret, att vara sammanhållande i det nya planeringssystemet, att utveckla och förvalta principer för samverkansformer mellan of- fentlig sektor och näringsliv, att svara för analyser av samhällsutveckling, omvärldsförhållanden, beroendeförhållanden mellan viktiga samhällsfunktioner och deras sår- barhet, övergripande sektorsanalyser i samverkan med berörda myndig- heter samt övergripande samordning av forsknings- och utvecklingsarbe- te, att ha ett sammanhållande myndighetsansvar för samhällets informa- tionssäkerhet och utföra bevaknings- och analysuppgifter inom informa- tionssäkerhetsområdet, att lämna förslag till regeringen om fördelning av resurser för civilt försvar och åtgärder som stärker beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred och dessutom fördela resurser till de olika myndigheter som skall bedriva verksamhet inom de olika samverkansområdena, att stärka informationsberedskapen och kriskommunikationsför- mågan, att utveckla kontakter med motsvarande organ i andra länder som har tydlig koppling till myndighetens nationella arbetsuppgifter, att ha ett övergripande ansvar för att trossamfundens kunnande och insatser uppmärksammas och tas till vara när det gäller krishantering, att samordna de uppdrag och det organisationsstöd som ges till de frivilliga försvarsorganisationerna för de behov av frivillig personal som det civila försvaret och under en svår påfrestning på Prop. samhället i fred, att ha en beredskap för att kunna stödja vad avser internationellt arbete, bl.a. i frågor rörande EU:s krishantering, i de avse- ende uppgifterna omfattar myndighetens nationella ansvarsområdet samt att lämna stöd till och myndigheter som så begär under en kris. Förslaget om inrättandet av den nya myndigheten är en mycket viktig del i den föreliggande propositionen. Internationaliseringen av det svenska totalförsvaret pågår med en uttalad ambition att vi efter vår förmåga skall bidra till en säkrare och tryggare värld.