prop · GP03100d7 · 2002-04-15 00:00:00 — Omläggningen beräknas höja skattekvoten . Den periodiserade skattekvoten är därmed oförändrad jämfört med medan NR- skattekvoten, beroende på periodiseringseffekter, i stället minskar . Tabell 5.16 Skattekvot enligt nationalräkenskaperna (NR) och periodiserad skattekvot I tabellen redovisas även den periodiserade skattekvoten exklusive skatt på offentliga transfereringar. En övergång från bruttotill nettoredovisning, dvs. att pensioner, sjuk- och föräldrapenning samt ersättningar vid arbetslöshet gjordes skattefria, skulle inte påverka de offentliga finanserna men skattekvoten skulle sjunka till . 1111 Fysiska personers inkomstskatt Statlig och inkomstskatt tas ut på beskattningsbar förvärvsinkomst. Beskattningsbar förvärvsinkomst är summan av inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet, minskad med allmänna avdrag, allmän pensionsavgift, grundavdrag och sjöinkomstavdrag. Grundavdraget uppgår till som lägst 0,293 prisbasbelopp. För taxerade förvärvsinkomster i intervallet 1,862,89 prisbasbelopp trappas grundavdraget upp av inkomsten inom detta skikt. För inkomster över 3,04 prisbasbelopp trappas grundavdraget ned av den del av inkomsten som överstiger 3,04 prisbasbelopp tills grundavdraget åter når nivån 0,293 prisbasbelopp. För pensionärer kan i vissa fall grundavdraget ersättas med ett högre så kallat särskilt grundavdrag. inkomstskatt beräknas på beskattningsbara förvärvsinkomster som uppgår till . varierar skattesatsen mellan beroende på kommuntillhörighet. Den genomsnittliga skattesatsen i riket är . Även är det fasta beloppet om per skattskyldig en inkomstskatt. Statlig inkomstskatt betalas av den del av den beskattningsbara förvärvsinkomsten som överstiger den s.k. nedre skiktgränsen, som för uppgår till . Därutöver betalas av den del av den beskattningsbara förvärvsinkomsten som överstiger den övre skiktgränsen, som är för inkomståret. Statlig inkomstskatt betalas av den del av den beskattningsbara förvärvsinkomsten som överstiger den nedre skiktgränsen och av den del som överstiger den övre skiktgränsen. uppgår den nedre skiktgränsen till och den övre till . I tabell 5.17 redovisas den totala inkomstskatten för olika årslöner 2002. Skatten är beräknad utifrån den genomsnittliga kommunala skattesatsen. Hänsyn har även tagits till grundavdrag och allmän pensionsavgift (se 1200 Socialavgifter och allmän pensionsavgift). Tabell 5.17 Inkomstskatt för olika årslöner 2002 Statlig inkomstskatt tas dessutom ut på kapitalinkomster. Kapitalinkomster beskattas med en skattesats på . Beskattningen kan delas in i två huvudgrupper: löpande avkastning och kapitalvinster. Löpande avkastning är bl.a. räntor och utdelningar på aktier. En kapitalvinst är en realiserad värdestegring. För vissa tillgångar begränsas skatteuttaget på kapitalvinster genom att endast en del av den realiserade värdestegringen tas upp till beskattning. 1121 Juridiska personers inkomstskatt Skattskyldiga under denna titel är aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser, föreningsbanker, sparbanker, svenska värdepappersfonder, svenska försäkringsanstalter som inte är aktiebolag, utländska juridiska personer, hypoteksföreningar, vissa juridiska personer som förvaltar samfälligheter samt övriga juridiska personer med undantag av svenska dödsbon. Den statliga inkomstskatten uppgår för dessa till av den beskattningsbara inkomsten. För värdepappersfonderna är skattesatsen . Dagens skattesystem utmärks i huvudsak av följande: All beskattning av aktiebolag och flertalet andra juridiska personer sker i ett inkomstslag näringsverksamhet. Reserveringsmöjlighet genom att avdrag medges för avsättning till periodiseringsfond. Avdraget får uppgå till högst av inkomsten och skall återföras till beskattning senast det sjätte beskattningsåret då avsättningen skedde. Pensionssparande och sparande i kapitalförsäkringar beskattas genom en avkastningsskatt på den sparade förmögenheten. Skatten baseras på en schablonmässigt beräknad avkastning och är lika med kapitalunderlaget multiplicerat med den genomsnittliga statslåne- räntan året före beskattningsåret. För pensionsförsäkringsavtal tillämpas en skattesats på medan avkastningen på kapitalförsäkringar beskattas . 1200 Socialavgifter och allmän pensionsavgift Socialavgifter betalas av arbetsgivare och den som bedriver aktiv näringsverksamhet. Det totala avgiftsuttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift summerar till av utbetald bruttolön samt andra ersättningar som ger rätt till socialförsäkringsförmåner. Enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag betalar socialavgifter i form av egenavgifter. För utgör de av beskattningsunderlaget. Den särskilda löneskatten utgår på inkomster av passiv näringsverksamhet och på pensionsutfästelser samt på inkomster för personer som är . Den särskilda löneskatten är av beskattningsunderlaget. Under denna inkomsthuvudgrupp redovisas även allmän pensionsavgift. Denna betalas av den enskilde inkomsttagaren och fastställs i samband med taxeringen av inkomstskatt. Den utgör av avgiftsunderlaget, dock högst 8,07 inkomstbasbelopp. 1300 Skatt på egendom Skatt utgår om en fastighet taxerats som småhusenhet, hyreshusenhet, industrienhet inklusive elproduktionsenhet eller lantbruksenhet om det på lantbruksenheten finns vad som vid fastighetstaxeringen betecknas som småhus eller mark för småhus. Från skatteplikt undantas fastighet som året före taxeringsåret inte varit skattepliktig enligt fastighetstaxeringslagen. Skattskyldig är ägare till fastigheten. Skattesatserna för olika slag av fastigheter redovisas i tabell 5.18. Tabell 5.18 Skattesatser för olika slag av fastigheter Skatten utgår på fastighetens taxeringsvärde, vilket skall motsvara av fastighetens marknadsvärde. Med marknadsvärde avses det pris fastigheten sannolikt betingar vid en försäljning på den allmänna marknaden. För småhus och hyreshus fastställs ett värdeår som normalt motsvarar det år då fastigheten färdigställs. Det kan dock förändras vid ombyggnader. efter värdeåret utgår ingen fastighetsskatt och för de därpå följande fem åren utgår endast halv fastighetsskatt. En begränsningsregel för fastighetsskatten har införts från och med . Denna regel innebär i huvudsak att ett hushåll, under vissa förutsättningar, skall betala maximalt av inkomsten i fastighetsskatt. Skattskyldighet till förmögenhetsskatt föreligger för fysiska personer som var bosatta i . Denna skattskyldighet omfattar all skattepliktig förmögenhet i och utlandet. För skattepliktig förmögenhet för enskild person och för sambeskattade utgår ingen förmögenhetsskatt för fysiska personer. satsen är av den del av den skattepliktiga förmögenheten som överstiger fribeloppet. Skattskyldiga är dels svenska föreningar och samfund till den del medlemmarna inte har del i förmögenheten genom sin andel, dels svenska stiftelser. Om sådana juridiska personer är helt eller delvis befriade från statlig inkomstskatt föreligger inte skattskyldighet för förmögenhetsskatt. Skattskyldighet inträder vid en beskattningsbar förmögenhet som överstiger . För familjestiftelser uppgår fribeloppet till . Skatten är proportionell och utgår med för den del som överstiger fribeloppet. Skattskyldig är den som förvärvar egendomen. Befriade från arvsskatt är bland andra staten och vissa stiftelser. Arvsskatt utgår efter värdet av den skattskyldiges lott och beräknas efter en progressiv skatteskala, som beror på vilken av tre olika skatteklasser den skattskyldige tillhör. I tabell 5.19 anges arvsskatten för de olika skatteklasserna. Tabell 5.19 Arvsskatt för olika skatteklasser Skattepliktig lott, klass I Skattepliktig lott, klass II 70 000 140 000 Skattepliktig lott, klass III 90 000 170 000 Till klass I hänförs bland andra make, sambo, barn, avkomling till barn, make och sambo till barn och make eller sambo till avlidet barn. Till klass II hänförs annan än sådan som avses i klass I eller klass III som till exempel förälder, syskon, syskonbarn eller någon som inte är besläktad med den avlidne eller givaren. hänförs bland annat förvärv genom testamente som tillfaller stiftelse eller sammanslutning som har ett visst allmännyttigt ändamål. Skatten beräknas efter att grundavdrag gjorts. Vid arvsbeskattningen utgör grundavdraget för den efterlevande maken eller sambon och för övriga i klass I utgör grundavdraget . För arvs- eller testamentslott som beskattas enligt klass II och klass III är grundavdraget . Gåvoskatt utgår för egendom som förvärvas genom gåva. Skattskyldig är den som förvärvar egendomen. Befriade från gåvoskatt är bland andra staten och vissa stiftelser eller sammanslutningar som har ett visst allmännyttigt ändamål. För gåvoskatt gäller samma klasser och skattesatser som för arvsskatten. Dock är grundavdraget alltid . Stämpelskatt utgår vid förvärv av fast egendom och tomträtter samt vid beviljande av inteckningar. Vid förvärv är skatten av egendomens värde. Förvärvas egendomen av en juridisk person är dock skatten med vissa undantag . Vid inteckning är skatten av inteckningsbeloppet för fast egendom och tomträtt, för luftfartyg och näringsverksamhet samt för skepp. 1400 Skatt på varor och tjänster Mervärdesskatt utgår på värdet av omsatta och skattepliktiga varor och tjänster. Skattskyldig är den som har skattepliktig omsättning av varor och tjänster, import av skattepliktiga varor samt den som gör ett gemenskapsinternt förvärv av varor. Skatt tas ut i varje led, varvid den som är skattskyldig har avdragsrätt för den skatt som betalats till leverantör. Detta medför att det endast är mervärdet som beskattas i varje produktions- eller distributionsled. av alla varor och tjänster är, om inte annat särskilt stadgas, skattepliktig. Huvudregeln är att mervärdesskatt utgår av beskattningsunderlaget. Från denna regel gäller följande undantag: för livsmedel, hotell och camping, transport i skidliftar, konstnärs försäljning av egna konstverk, import av konstverk, samlarföremål och antikviteter, för allmänna nyhetstidningar (dagstidningar) och tidskrifter, personbefordran, entréavgifter till konserter, cirkus-, biograf-, teater-, opera- eller balettföreställningar, djurparker, biblioteks- och museiverksamhet, vissa immateriella rättigheter, idrottslig verksamhet, böcker, broschyrer och liknande samt kartor. Vid beräkning av skatten som en del av försäljningspriset motsvaras de tre olika skattesatserna av , respektive . Tobaksskatt skall betalas för tobaksvaror som tillverkas i , som förs in eller tas emot från ett annat eller som importeras från tredje land. Tobaksskatt utgår för cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak, tuggtobak och snus. I tabell 5.20 anges de skattesatser som gäller . Tabell 5.20 Skattesatser för olika tobaksslag st + av detaljhandelspriset Tabell 5.21 Skattesatser för olika alkoholslag Skattesats/liter och volymprocent /liter ren alkohol Energiskatt skall erläggas för elkraft och vissa bränslen som kolbränslen, petroleumkoks, bensin, fotogen, motorbrännolja, eldningsolja, råtallolja, naturgas, metan och gasol samt andra oljeprodukter, med undantag för smörjoljor och smörjfetter. Dessutom skall energiskatt i vissa fall erläggas även för andra produkter om en sådan produkt används som motorbränsle eller för uppvärmning. Energiskatten på bensin och högbeskattade oljor är differentierad med hänsyn till deras miljöegenskaper. Några av de vanligaste skatterna på energi redovisas i tabell 5.22. Tabell 5.22 Några av de vanligaste skattesatserna på energi Dieselolja, miljöklass 1 - hushåll i övriga landet - el-, gas-, värmeförsörjning Alkoholskatt skall betalas för öl, vin och andra jästa drycker, mellanklassprodukter samt för etylalkohol som tillverkas inom landet, som förs in eller tas emot från annat eller som importerats från tredje land. I tabell 5.21 anges de skattesatser som gäller . Fordonsskatt tas ut för motorcyklar, personbilar, lastbilar, bussar, trafiktraktorer, tunga terrängvagnar, motorredskap och släpvagnar, om de är eller bör vara upptagna i trafikregistret och inte är avställda (skattepliktiga fordon). Släpvagnar som dras av motorredskap eller av tunga terrängvagnar är skattepliktiga endast i vissa fall. Traktorer som används uteslutande i jordbruket är inte skattepliktiga . Fordonsskatten beräknas efter fordonets skattevikt. Skattevikten är för personbil, motorcykel, traktor och motorredskap lika med tjänstevikten och för buss, lastbil, tung terrängvagn och annan släpvagn än påhängsvagn i princip lika med totalvikten. Särskilda bestämmelser gäller beträffande beräkningen av skattevikten för påhängsvagnar. Fordonsskattens storlek är beroende av bland andra fordonsslag, drivmedelsslag och antal hjulaxlar. I tabell 5.23 redovisas hur fordonsskatten för ett urval av fordon beror på skattevikten. Tabell 5.23 Vissa fordonsskattesatser Skattevikt (tjänstevikt) Som stöd för glesbygden är fordonsskatten för personbilar, vars ägare är bosatta i vissa kommuner, nedsatt med .