prop · GP031d8 · 2002-01-01 00:00:00 — Det svenska biståndet till , som i huvudsak går genom FN-systemet, syftar till att stärka förutsättningarna för att den snart självständiga staten ska byggas på demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och en väl fungerande och öppen förvaltning. Sida har givits i uppdrag att undersöka möjligheterna att öka insatserna i till stöd för försoning och demokratins återuppbyggnad. En förutsättning för utökat stöd är att framsteg görs i de samtal som förs mellan Aung och regimen. An- gelägna insatser är stöd till demokratisering och insatser för att hindra spridningen av hiv/aids. Huvudmålet för utvecklingssamarbetet med är att främja inflödet av nya idéer som kan påskynda reformprocessen när det gäller mänskliga rättigheter, jämställdhet, rättsutveckling och demokratisering och omsorg om miljön. U- krediter på miljöområdet förutses öka, liksom stöd till utbildning inom mänskliga rättigheter och jämställdhet samt till forskningsprojekt. Utvecklingen på den koreanska halvön gör det angeläget att stödja fredsprocessen. Insatser för att stärka lokal kapacitet i kan 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 lägga grunden för reformer. har visat intresse för erfarenhets- och kunskapsutbyte bl.a. genom att delta i internationella kurser. Den allvarliga ekonomiska och humanitära situationen kommer att kräva stöd även . Hiv/aids epidemin utgör ett växande hot även mot utvecklingen i . I flertalet länder fördubblas antalet hiv-smittade. En aktionsplan har utarbetats om hur i utvecklingssamarbetet skall agera samlat för att motverka hiv/aids spridningen i . De miljö- och naturresursrelaterade problemen har vuxit snabbt . har utvecklats till en av världens mest förorenade regioner där miljöförstöringen även fått globala effekter. Miljösamarbetet med har ett brett perspektiv och inbegriper bl.a. forskning, kunskapsöverföring och kreditfinansierade projekt. Regionala insatser förutses öka. Som en uppföljning av Asienstrategin ordnade konferensen s ". Vid konferensen beslöts om att inrätta ett svenskt miljöpris för att främja insatser för att förbättra luftkvaliteten i storstäder. För att öka kontaktytorna mellan det svenska samhället och länderna i arrangerade Sida i linje med Asienstrategin en konferens i för svenska och asiatiska enskilda organisationer på temat "de enskilda organisationernas roll i samhällen i förändring". Start Syd-programmet med syfte att skapa bättre förutsättningar för svenska små- och medelstora företag att etablera sig i utvecklingsländer har utvidgats till att omfatta i princip alla länder i där bedriver utvecklingssamarbete. Vid sidan av det bilaterala utvecklingssamarbetet bidrar även inom ramen för Meeting (ASEM). tog bl.a. ett initiativ om förstärkt samarbete för att bekämpa handel med kvinnor och barn. En handlingsplan med åtgärder antogs av ASEM:s utrikesministrar vid deras möte . bidrar även med finansiering till som syftar till att främja kontakterna mellan civilsamhällena i EU:s medlemsländer och de länder i Öst- och som är medlemmar av ASEM. har bidrag givits för tekniskt bistånd till reformer inom finans- och företags- sektorerna i de länder som drabbades av Asienkrisen. Demokrati och mänskliga rättigheter i Den demokratiska utvecklingen har gjort framsteg i , bl.a. i , , och på . framstod dock demokratiseringsprocessens svårigheter på olika sätt tydligt i framför allt och . I har reformtänkandet börjat slå rot, men landet förblir liksom en enpartistat. Re- formprocessen i har bidragit till minskad fattigdom, ökad öppenhet och större personlig handlingsfrihet. Respekten för mänskliga rättigheter uppvisar dock fortfarande stora brister i . Särskilt oroande är situationen i , och . Demokratin är djupt förankrad i , som situationen för jämställdhet och förverkligande av sociala och ekonomiska rättigheter uppvisar brister. militärstyre utgör ett bakslag. En tidtabell för återgång till demokrati har dock presenterats. För det svenska utvecklingssamarbetet med alla länder i gäller att stöd till demokrati och främjande av mänskliga rättigheter har en framträdande roll. I har stöd till sex lokala enskilda organisationer resulterat i utbildningsprogram för kvinnor om deras legala rättigheter, stöd i rättsprocesser angående våld mot kvinnor och för integration av jämställdhet i olika utvecklingsprogram. I är samarbetet med regeringen inriktat på att förstärka demokratisk medvetenhet och institutionaliserat försvar för mänskliga rättigheter, t.ex. genom stöd till Hu- man Rights Commission, demokratisk utveckling av skolan och träning i demokratiskt ledarskap för unga ledare. Dessutom får ett 30-tal enskilda MR- och fredsorganisationer stöd. I samarbetet med ges bl.a. stöd till ett program som syftar till att stärka lokalt självstyre. Stöd ges också till uppbyggnad av ett nätverk av jurister och mänskliga rättighetsaktivister. stödjer Rädda Barnens verksamhet i som bl.a. resulterade i en omfattande och unik rapport om sexuellt utnyttjande av barn. Rådgivaren i frågor om mänskliga rätigheter vid FN-koordinatorns kontor i erhåller bidrag från och stöd ges även till och Röda Korset i landet. I spelar främjandet av mänskliga rättigheter en viktig roll i det svenska utvecklingssamarbetet. Utbildning om de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter för centrala beslutsfattare har genomförts . Vidare ges stöd via till reformering av rättssystemet, utbildning av jurister, rättshjälp och stärkt rättsinformation. Rättsväsendet i stödjs bl.a. genom uppbyggnad av en juridisk fakultet vid i samt genom vidareutbildning av domare och annan juridisk personal. Stöd för demokrati och de mänskliga rättigheterna utgör ett av målen för utvecklingssamarbetet med . genomfördes bl.a. en utvärdering av stöd till enskilda organisationer i , som visade på stödets relevans och viktiga resultat inte minst när det gäller kunskap om och uppföljning av brott mot mänskliga rättigheter. I den svenska biståndsstrategin för utgör stödinsatser för god samhällsstyrning, demokrati och mänskliga rättigheter viktiga samarbetsområden. bidrar - 2001 genom UNDP till det s.k. Community Recovery Program, för att förstärka det civila samhällets arbete för att minska fattigdomen och till det s.k. partnerskapet för god samhällsstyrning, för att befästa och fördjupa ett demokratiskt styrelseskick. i bidrar till kapacitetsuppbyggnad och kunskapsöverföring om mänskliga rättigheter. Svenska enskilda organisationers samarbete med filippinska parter spelar en viktig roll för att stärka de mänskliga rättigheterna och det demokratiska systemet. Prioriterade målgrupper för det svenska biståndet i är utsatta grupper som urbefolkning, arbetare, utlandsarbetande, gatubarn och prostituerade barn. Insatser har gjorts i form av bl.a. drop-in center för gatubarn, utbildning i lokal demokrati, stöd till rådgivande , facklig utbildning för gruvarbetare, utbildning för sjömän och översättning till urbefolkningens språk. har tillsammans med och också tagit initiativ inom ASEM för att bekämpa handel med kvinnor och barn. Vid i antogs en handlingsplan med åtgärder. I fortsatte arbete med en fördjupning av samarbetet med kinesiska Högsta åklagarämbetet och med en rad högskolor. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 så ett seminarium om lagstiftande församlingars roll i främjandet av de mänskliga rättigheterna i med deltagande av svenska och kinesiska parlamentsledamöter. Därutöver deltog ett 30-tal kineser i Sidas olika MR-relaterade kurser. har en s.k. MR-fond för stöd till lokala organisationer och nätverk som främjar jämställdhet, mänskliga rättigheter och demokrati i etablerats. Utvecklingssamarbetet med och har, undantaget, liten omfattning alltsedan biståndets . Detta beror främst på att länderna ligger på en relativt högre inkomstnivå än flertalet av samarbetsländer. Huvuddelen av utvecklingssamarbetet utgörs av kontraktsfinansierat tekniskt samarbete, s.k. u-krediter och internationella kurser samt i förekommande fall humanitärt bistånd och bistånd genom enskilda organisationer. Det nuvarande samarbetet med regionen omfattar, förutom och , främst , , , , och . Det humanitära biståndet till befolkningen i är omfattande. ger även ett omfattande humanitärt stöd till de västsahariska flyktingarna. En viktig uppgift är fortsatt att hävda FN-resolutionernas giltighet om folkomröstning för folk om framtida självständighet eller en annan lösning som parterna kan enas om. medlemskap i har inneburit en närmare kontakt med Mellanösternregionen och inte minst ökat efterfrågan på utvecklingssamarbetet. Det är värdefullt att det vid sidan av EU:s bistånd också finns ett, om än begränsat, svenskt utvecklingssamarbetet med regionen. Som föreslås i Mellanösternstudie (ds 1999:63) bör ett bilateralt utvecklingssamarbetet med regionen ges en inriktning mot två huvudområden; främjandet av demokrati och respekten för de mänskliga rättigheterna, med särskild betoning på ökad jämställdhet, samt främjandet av fred och säkerhet. Utvecklingssamarbetet bör försöka stimulera utbytet och kontakterna med regionen. Fattigdomen i regionen är mindre omfattande än i andra utvecklingsregioner. Andelen absolut fattiga (4,) har minskat något det , men antalet absolut fattiga (10,3 miljoner 1993) har ökat på grund av befolk- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Stor variation föreligger dock mellan regionens länder där , , Ma- rocko och uppvisar förhållandevis hög fattigdom. Fattigdomen på landsbygden överväger, men fattigdomen i städerna tilltar. Regionens många konflikter ökar fattigdomen, både direkt och indirekt genom höga andelar militärutgifter, lägre utländska direktinvesteringar och minskad handel m.m. Konfliktbilden och bristerna ifråga om respekten för demokratiska och andra rättigheter utgör ett långsiktigt hot mot regionens utveckling. Samarbetet bör primärt utgå från den fattigdom i bred mening som rättighetsinskränkningar innebär. Det även i ekonomiska termer begränsade bilaterala utvecklingssamarbetet i regionen samt avsaknaden av fältpersonal medför att i hög grad måste fortsätta att förlita sig på andra metoder än bilaterala insatser. När det gäller det kontraktsfinansierade tekniska samarbetet finns vissa möjligheter att verka mer proaktivt, i första hand i förhållande till ländernas planeringsmyndigheter, för att styra samarbetet mot den huvudsakliga målsättningen att främja fred och säkerhet samt att utveckla demokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna. Det kontraktsfinansierade tekniska samarbetet är, finansiellt sett, en begränsad samarbetsform, men kan få genomslagskraft i sektorer eller enskilda projekt genom att sprida kunskap om en avancerad teknik, t.ex. inom miljöområdet, eller genom att exponera ett mer slutet och auktoritärt land för arbetssätt och värderingar, som i sig påverkar attityder och kulturer inom ramen för ett projekt. Även fortsättningsvis bör en grupp av länder i regionen erbjudas de för respektive land och subregion strategiskt intressanta internationella kurser som bäst uppfyller de övergripande målsättningarna för regionen. i har till uppgift att främja breda kontakter mellan , EU och regionen och det bör undersökas om institutet och Sida kan samarbeta med att organisera de internationella kurserna. Det civila samhället spelar en viktig roll för att öka demokratiseringen i regionen. Här har svenska enskilda organisationer en viktig uppgift. De bidrag som de svenska enskilda ramorganisationerna fördelar till regionen uppgår till ca . De flesta av dessa organisationer finansierar någon form av verksamhet i regionen, dock med stark betoning på Ett par ramorganisationer har en större geografisk bredd i sitt samarbetet. Regionen är en av världens mest konfliktfyllda. Detta återverkar på bl.a. ekonomi och social utveckling. Regionens konflikter och dessas inverkan på bl.a. demokratisering, fattigdom och ekonomisk utveckling skapar behov av insatser för fred och säkerhet. Fredsbyggande insatser avser framförallt dialog eller säkerhetsfrämjande och syftar till att (åter)skapa förtroende mellan parter i en konflikt. Sådant stöd ges huvudsakligen i samband med konflikten mellan och palestinierna. Ett strukturellt konfliktförebyggande perspektiv angriper bakomliggande faktorer till konflikt och tar sin utgångspunkt i hur ekonomiska, sociala och kulturella faktorer påverkar stabilitet och säkerhet. Här kan t.ex. ingå respekten för rättssamhället och mänskliga rättigheter, social och ekonomisk utveckling och stöd till utvecklingen av dynamiska och representativa politiska institutioner som klarar av att lösa meningsmotsättningar på fredlig väg. Regionens storlek och existerande konflikters komplexitet omöjliggör en mer aktiv insats vad avser olika bakomliggande faktorer för existerande konflikter. De insatser som görs till stöd för demokratisering och mänskliga rättigheter bör i största möjliga utsträckning ta hänsyn till de strukturella orsakerna till konflikter. Det humanitära biståndets omedelbara mål är att skydda människoliv i enlighet med internationell humanitär rätt och därmed förknippade principer, samt att bidra till att lindra följderna för de drabbade av väpnade konflikter och naturkatastrofer. Det humanitära biståndet kommer fortsatt att spela en viktig roll i regionen. Stödet till forskning i och om regionen har varit mycket begränsat . Ett ökat forskningssamarbete bör främjas bl.a. inom ramen för Barcelonaprocessen mellan regionens forskare och det svenska forskarsamhället i syfte att främja utbyte, ömsesidig kunskapsutveckling, större öppenhet och dialog. Grunden i ett demokratiskt bygge är en idéernas och fantasins mångfald. Att främja en demokratisk utveckling med ett brett folkligt deltagande och att värna om det fria ordet är viktiga mål i kultur- och mediesamverkan. Det existerar redan en rad initiativ för att främja dialog och förståelse mellan regionen och . Barcelonaprocessen och Institutets arbete syftar till att på olika sätt främja dialog över gränserna bland annat, genom kulturaktiviteter. Ett bilateralt kultursamarbete med regionen skulle på olika sätt utvidga och komplettera ett sådant utbyte och bidra positivt till en demokratiskt utveckling. har Sidas uppdrag att administrera ett expertutbytesprogram med vissa länder i och regionen. Programmet syftar till att genom expertutbyte skapa underlag för verksamhet och kontakter mellan och berörda länder. Kontakterna syftar vidare att stärka det internationella samarbetet mellan personer som arbetar med bland annat demokrati, mänskliga rättigheter och miljö. Förutom /ingår , , , och Tu- nisien samt även och Sy- rien, i utbytet. Vad gäller biståndet till /skiftar förutsättningarna med läget i fredsprocessen. Det gångna året har utvecklingen i präglats av instabilitet. sågs tecken till ljusning i fredsprocessen. Den ekonomiska tillväxten både på /och i var starkare än på mycket . Utvecklingen vände dock abrupt i samband med de oroligheter som utbröt , den s.k. Al , som fortgått . Den har fått långtgående politiska, sociala och ekonomiska konsekvenser för det palestinska samhället och den palestinska myndigheten. Ekonomin har halverats, andelen arbetslösa och fattiga har ökat drastiskt. Skälen till den ekonomiska nedgången är flera. En av orsakerna är att håller inne skattemedel som uppburits å den palestinska myndighetens vägnar. En annan orsak är att israelerna genom avstängningar har begränsat palestiniernas rörelsefrihet totalt, vilket bl.a. inneburit att palestinska arbetare inte har kunnat ta sig till sina arbetsplatser i . Avstängningarna har även försvårat arbetet för internationella givare bl.a. genom att begränsa framkomligheten för humanitära organisationer och genom att import och export har avstannat. Den kanske viktigaste frågan för givarsamfundet har i detta sammanhang varit att rädda sin naturliga motpart, den palestinska myndigheten, som stundom stått på gränsen till en ekonomisk och politisk kollaps. EU var den enda givare, undantaget, som gav den palestinska myndigheten direkt budgetstöd. Därför tog EU under det svenska ordförandeskapet initiativet till att vid 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 en informell givarkonferens, som hölls i , mobilisera andra internationella givare för att ge budgetstöd till den palestinska myndigheten. Krisen har även lett till en kraftig ökning av antalet humanitära insatser. När oroligheterna började var en stor del av arbetet med den svenska landstrategin för /för färdigt. Men på grund av de drastiskt ändrade förutsättningarna för utvecklingssamarbetet fick Sida ett nytt uppdrag av regeringen att istället utarbeta kortsiktiga riktlinjer som skulle gälla med möjlighet till förlängning. Regeringsbeslut om de nya riktlinjerna fattades . Den ekonomiska ramen för bilaterala bistånd till /uppgick till och är inriktat på att främja en fredlig utveckling och att stödja framväxten av en politiskt självständig och ekonomiskt bärkraftig demokratisk palestinsk rättsstat. är dessutom en av de tre till fyra största bidragsgivarna till UNRWA. uppgick det obundna budgetstödet till UNRWA till . Demokrati och mänskliga rättigheter i och Demokratiska framsteg behöver göras och respekten för mänskliga rättigheterna behöver förstärkas i och . Regionen är instabil med många potentiella konfliktanledningar inom och mellan länderna. Hit hör ojämn resursfördelning, vattenbrist, svag ekonomisk utveckling och snabb befolkningstillväxt. Flertalet länder saknar demokratisk tradition. Detta tar sig uttryck i brister vad avser respekten för de mänskliga rättigheterna. Länderna har i de flesta fall anslutit sig till de internationella konventionerna på området. Tillämpningen kan dock vara bristfällig. Flera länder har gjort reservationer om att konventionerna endast kommer att tilllämpas i den utsträckning de inte anses strida mot religiösa regler. I några av länderna förekommer kränkningar av rätten till liv och kroppslig integritet. Yttrande- och mediefrihet, förenings-, församlings- och religionsfrihet kan vara beskurna. Kvinnans mänskliga rättigheter respekteras sällan. Minoriteters rättigheter erkänns inte alltid heller. finns tecken på en ökad medvetenhet i vissa länder om önskvärdheten av dialog med omvärlden och förändringar. Under det svenska EU-ordförandeskapet 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 inleddes en dialog om mänskliga rättigheter med partnerländerna runt . Det belgiska ordförandeskapet kommer att fortsätta dialogen. kommer att ge fortsatt aktivt stöd till denna verksamhet. hade en starkare ekonomisk tillväxt () och ett mer gynnsamt internationellt klimat än väntat. Trots detta fortsätter fattigdomen och den ojämna inkomstfördelningen att utgöra de främsta hindren för en konsolidering av demokratin. Ca 200 miljoner människor lever i fattigdom, vilket motsvarar av befolkningen. Det svenska utvecklingssamarbetet med La- tinamerika styrs utifrån en regionstrategi för och , som fastställdes . Regionstrategin för inklusive landstrategin för gäller och kommer därefter att ersättas med en ny regionstrategi. Stödet lämnas främst genom multilaterala organ och enskilda organisationer. Endast en mindre del av det svenska utvecklingssamarbetet med sker bilateralt. Däremot ökar det svenska stödet till offentliga statliga institutioner såsom justitieombudsmannaämbeten och rättsväsen. Tre av de svenska samarbetsländerna är föremål för skuldreglering i en s.k. HIPC-process: , och . I och skall nu den nya regionstrategin omsättas i praktisk verklighet. Detta innebär bl.a. en koncentration på Ni- caragua, och med landprogram på årsbasis som skall bli föremål för samarbetsavtal med regeringarna och kräver en lokal förankring. En helhetssyn i utvecklingssamarbetet, decentralisering och det civila samhällets framträdande roll skall, såsom uttryckts i Stockholmsdeklarationen , ligga till grund även för återuppbyggnadsprocessen efter den förödande jordbävningskatastrofen 2001 i . Tack vare breda kontaktnät på plats kunde humanitära insatser snabbt kanaliseras. Det svenska stödet inriktas på bostadsbyggande och lokal utveckling genom kreditprogram enligt metoder som kommit att fungera som modell även för andra givare. I råder osäkerhet om regeringens vilja och förmåga att driva fredsprocessen vidare. utvecklingssamarbete fortsätter enligt de prioriteringar som lades fast i fredsavtalen, men kan dock komma att påverkas negativt om förutsättningarna skulle förändras. I har korruption och ökad politisering av rättssystemet lett till att stödet till de statliga myndigheterna har minskat som stödet till det civila samhället har ökat. Den fortsatta politiska utvecklingen i landet efter president- och kongressvalen kommer att spela stor roll för det framtida utvecklingssamarbetet. Även i har president- och kongressval skett . I takt med att återuppbyggnadsarbetet efter orkanen fasas ut beräknas nya långsiktiga åtaganden att göras med inriktning på bl.a. lokal utveckling och demokratisering av offentliga institutioner. I är utvecklingssamarbetet främst inriktat på insatser till stöd för demokrati och mänskliga rättigheter i och samt på tekniskt samarbete i och . I regionstrategin för och landstrategin för ligger tyngdpunkten på fattigdomsbekämpning samt stöd till mänskliga rättigheter, demokratiprocesser och ett stärkande av rättsstaten. är det fattigaste landet i regionen och det svenska stödet riktar sig främst till regeringens reformprogram för ekonomisk tillväxt, sociala reformer och förstärkning av institutioner. Det övriga utvecklingssamarbetet i regionen är huvudsakligen inriktat på , Co- lombia, och . Framförallt och har tilldragit sig omvärldens uppmärksamhet politiskt. Efter mutskandalen och den omvalde presidentens påföljande avhopp har präglats av politisk instabilitet. Den nya regeringen står inför stora utmaningar. I har den interna väpnade konflikten trappats upp vilket främst drabbar civilbefolkningen. Fredsprocessen har blivit en internationell politisk angelägenhet vilken aktivt stött och fortsatt avser att stödja i ökande grad. Detta skall ske bl.a. genom att erbjuda en mötesplats för parterna i konflikten samt genom att främja förebyggande av konflikter, respekt för mänskliga rättigheter, internationell humanitär rätt och stärkandet av det civila samhället. Demokrati och mänskliga rättigheter i Den demokratiska utvecklingen i utsätts för stora påfrestningar i flera länder. Styrelseskicken är i många fall behäftade med problem där parlamentet har begränsat inflytande över den i det närmaste fullkomliga presidentmakten. De demokratiska institutionerna är svaga och saknar i många fall allmänhetens förtroende. De ekonomiska reformprogrammen har ytterligare undergrävt förtroendet för politikerna och de traditionella partierna. Den senaste tidens utveckling visar tydligt att regelbundet genomförda val inte automatiskt innebär att demokratin stärks. Rättssystemen är ofta outvecklade och korruptionen utbredd. Först efter fredsavtalen i 1992 och i har förutsättningar funnits för en omfattande demokratiseringsprocess i . görs i samtliga länder ansträngningar för att konsolidera freden och demokratin genom bl.a. en ökad civil kontroll över militären, ett allmänt stärkande av rättsväsendet och ökat medborgerligt inflytande över staten. Den ekonomiska situationen framförallt i , och återspeglas dock alltjämt i statens otillräckliga ansvarstagande och därmed i svårigheterna att närma sig internationella åtaganden vad gäller mänskliga rättigheter. Människorättsaktivister utsätts ständigt för hot och attacker. En liknande fattigdomsproblematik gör sig gällande även i framförallt i , Ja- maica och även om många karibiska stater i flera avseenden kan betraktas som något mer stabila demokratier än de centralamerikanska. MR-situationen präglas dock alltför ofta av dödsstraff, polisvåld och utomrättsliga avrättningar. I utsätts förespråkare för yttrande- och föreningsfrihet för fortsatt förtryck. och det internationella samfundet sätter stor förhoppning till politisk dialog som ett medel att söka påverka utvecklingen i rätt riktning.