prop · GQ031d10 · 2002-10-08 00:00:00 — Ett fördjupat internationellt samarbete inom smittskyddsområdet är av stor vikt för att dessa utmaningar skall kunna hanteras. Regeringen avser att verka för att smittskyddsfrågor skall ges hög prioritet såväl i det samarbete som sker i EU och i närområdet som i det samarbete som sker på global basis i bl.a. WHO:s och FN:s regi. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 I syfte att ytterligare förbättra smittskyddet i landet avser regeringen att utarbeta ett förslag till en ny smittskyddslag. Underlaget för propositionen utgörs av den utvärdering av det svenska smittskyddet som finns i slutbetänkande Smittskydd, samhälle och individ (SOU 1999:51). Inom hiv/aids-området har regeringen en fortsatt hög ambitionsnivå. Regeringen ser med tillförsikt på det ökade samarbete som inletts på nationell nivå för att utveckla det hiv/aids-pre- ventiva arbetet . För att följa upp det beslut som fattades vid den särskilda sessionen om hiv/aids i 2001 har regeringen beslutat att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av samhällets insatser mot hiv/aids. Utredarens huvuduppgift är att lämna förslag till en nationell handlingsplan i syfte att begränsa spridningen och konsekvenserna av hiv/aids. Läget i beträffande antibiotikaresistens är sannolikt ett av de bästa i . Påtagliga problem finns dock även i vårt land, framför allt på sjukhus, och situationen förvärras snabbt internationellt vilket leder till ökad risk för import av antibiotikaresistenta bakterier. förslag till nationell handlingsplan mot antibiotikaresistens som är under beredning i är ett viktigt led i det fortsatta arbetet. Regeringen avser att med utgångspunkt i förslaget till nationell handlingsplan återkomma med förslag till att motverka uppkomsten och spridningen av antibiotikaresistens. I detta sammanhang kommer regeringen även att ta ställning till behovet av lagbestämmelser beträffande vårdrelaterade infektioner. Ingen myndighet inom politikområdet har fått invändningar från , vilket innebär att årsredovisningarna i allt väsentligt varit rättvisande och upprättats i enlighet med gällande regler. I ekonomiadministrativa värdering gavs samtliga myndigheter inom politikområdet EA-värdet fullt tillfredsställande. 5.8.114:1 Insatser mot aids Tabell 5.3 Anslagsutveckling 14:1 Insatser mot aids 1 Beloppet i Årsredovisning för staten 2001 (skr. 2001/02:101) bilaga 7 avseende utgående reservation och ramöverföringsbelopp 2001 har korrigerats. Anslaget disponeras av . Medlen skall användas för insatser mot hiv/aids. Institutet skall samverka med , , smittskyddsläkarna och och stimulera till regionala och lokala aktiviteter. De största stöden lämnas till Noaks Ark-Röda korset, RFSL och . Ekonomiskt stöd lämnas också direkt till de hivsmittades frivilligorganisationer på riksnivå. Från anslaget 48:2 Särskilda insatser i vissa kommuner och landsting under utgiftsområde 25 kommer särskilda medel tillfälligt att utbetalas även 2003 för hivpreventivt arbete i storstadsregionerna. hölls en särskild session om hiv/aids i . För att följa upp de beslut som då fattades med beslut på nationell nivå har regeringen tillkallat en särskild utredare med uppdrag att göra en samlad översyn av samhällets insatser mot hiv/aids. Utredarens huvuduppgift är att lämna förslag till en nationell handlingsplan i syfte att begränsa spridningen och konsekvenserna av hiv/aids. Ut- redaren skall bl.a. utvärdera de insatser som vidtas inom ramen för de särskilda statliga medel som avsatts för insatser mot hiv/aids. Mot bakgrund av ovanstående skall utredaren lämna förslag till framtida inriktning av medlen under anslaget 14:1 Insatser mot aids och till hur medlen skall administreras. Uppdraget skall redovisas . Regeringens bedömning är att de förebyggande insatser som gjorts med de medel som tillförts anslaget har bidragit till att lyckats hålla hiv/aids-epidemin på en mycket låg nivå med internationella mått mätt. har en rad insatser vidtagits för att komma tillrätta med det ökade antalet fall av hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar. Det arbete som FHI bedriver i samverkan med berörda myndigheter och andra aktörer för att utveckla det nationella förebyggande arbetet av hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar har regeringens fortsatta stöd. skall även fortsättningsvis samarbeta med intresseorganisationerna i det preventiva arbetet. Tabell 5.4 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 14:1 Insatser mot aids Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:1 Insatser mot aids . beräknas anslaget till . 5.8.214:2 Bidrag till WHO Tabell 5.5 Anslagsutveckling 14:2 Bidrag till WHO 1 Varav 650 tkr på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. Utgiften som belastar anslaget är medlemsavgift till (). Medlemsländernas beslutande organ, Världshälsoförsamlingen, antog organisationens budget för perioden 20022003. Budgeten, som fastställs i US dollar, består dels av den reguljära budgeten, dels av frivilliga bidrag. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 WHO har spelat en viktig roll för att hälsans betydelse fått större vikt i det internationella utvecklingssamarbetet, inklusive i överväganden om ekonomisk och långsiktigt hållbar utveckling. Mobiliseringen av ökade resurser för bekämpning av hiv/aids, tuberkulos och malaria är exempel på att hälsoutveckling kommit att ses om en allt viktigare del i kampen mot fattigdom. WHO har också fått förbättrade resurser för sina hälsoprogram genom att de frivilliga bidragen har ökat markant. WHO arbetar med en strategisk budgetering som följer de verksamhetsstrategier och prioriteringar som medlemsländerna har fattat beslut om. Budgeten är mål- och resultatstyrd. har genom styrelsearbetet bl.a. medverkat till att reproduktiv hälsa och barnhälsa givits tydligare prioritet. har också aktivt verkat för utveckling av den strategiska budgetprocessen och övriga styrfunktioner samt att WHO:s arbete fortsatt inriktas på folkhälsoproblem och hälsosystem. har genom Sida slutit ett avtal med WHO om frivilliga bidrag med för åren 20022003, vilket innebär en ökning i förhållande till föregående tvåårsperiod. Stödet avser utvecklingsinriktat programarbete inom viktiga hälsoområden, som t.ex. reproduktiv hälsa, barnhälsa, tropiska sjukdomar, folkhälsoprogram och hälsosystem. Något mer än hälften av dessa medel utgör stöd till forskning. Medlemsavgiftens storlek baseras på den reguljära budgetens omfattning, skalan för medlemsländernas avgifter och valutakurserna gentemot US dollar. har avgiften för fastställts till . Enligt skall denna avgift ha betalats in vid årets början. Utgiften under anslaget kommer således att påverkas av dollarkursen för utbetalningen. Är dollarkursen alltför hög kommer regeringen att återkomma om tilläggsanslag. Anslaget har minskats med i förhållande till anslag. Regeringen gör dock bedömningen att anslaget behöver förstärkas och tillför därför ytterligare . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Beslut om WHO:s budget för 20042005 fattas . Tabell 5.6 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 14:2 Bidrag till WHO Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:2 Bidrag till WHO . beräknas anslaget till . Tabell 5.7 Anslagsutveckling 14:3 Bidrag till 1 Motsvarar 17 507 tkr prisnivå. () utgör en del av Nordiska ministerrådets organisation. Finansiärer är de fem nordiska länderna. På skolan bedrivs utbildning och forskning inom folkhälsovetenskap för personal från de nordiska ländernas hälso- och sjukvårdssektorer samt näraliggande områden. fastställer en total ekonomisk ram för skolans verksamhet. Vad varje land skall betala bestäms av landstorlek, BNP, antalet studenter vid skolan samt en särskilt NHV-nyckel. NHV spelar en viktig roll i att tillgodose behovet av kvalificerad folkhälsovetenskaplig kompetens. Regeringens bedömning är att utbildningen motsvarar de krav som kan ställas på en nordisk utbildning på hög nivå inom området. I är intresset stort för att erhålla utbildning vid skolan. För de svenskar som söker skall en tredjedel beredas plats, men disponerar av utbildningsplatserna vid skolan. Då Nordiska ministerrådets budget för nordiskt samarbete, inklusive NHV, fastställs först beräknas anslaget till NHV utifrån en preliminär bedömning, vilken för del beräknas vara ca . NHV:s finansieringsmodell gör det svårt att förutse kostnaderna för länderna. arbetar med att ta fram en ny finansieringsmodell som skall öka ländernas möjligheter att förutsäga kostnaderna. En arbetsgrupp med representanter för de nordiska länderna har tillsatts med uppdraget att ta fram ett förslag till modell. Anslaget förstärks med jämfört med beräknat belopp i budgetpropositionen . Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Tabell 5.8 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 14:3 Bidrag till Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:3 Bidrag till . beräknas anslaget till . Tabell 5.9 Anslagsutveckling 14:4 1Beloppet i Årsredovisning för staten 2001 (skr. 2001/02:101) bilaga 7 avseende utgående reservation och ramöverföringsbelopp 2001 har korrigerats. 2Motsvarar 125 579 tkr prisnivå. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 fick en ny roll och nya uppgifter. Institutet skall ansvara för sektorsövergripande uppföljning och utvärdering av insatser inom folkhälsoområdet, vara nationellt för metoder och strategier på området samt ansvara för övergripande tillsyn inom alkohol-, narkotika- och tobaksområdena. Institutet skall även kunna genomföra nationellt samordnade insatser på folkhälsoområdet efter beslut av regeringen. Större delen av 2001 har använts till att avveckla verksamhet som inte faller under den nya organisationen och att förbereda de nya uppgifterna. Omorganisationen har inneburit en stor omställning för FHI och dess personal. Institutet har bl.a. förstärkt forskningsavdelningen och en central informationsavdelning har inrättats. Flera enheter håller på att utforma den framtida verksamheten. Den kommande propositionen om folkhälsomål kommer att utgöra en viktig utgångspunkt för den fortsatta utvecklingen av institutet. Det är regeringens bedömning att omorganisationen har genomförts väl. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Tabell 5.10 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens bedömning är att institutet gjort värdefulla insatser inom viktiga folkhälsoområden och i väsentlig utsträckning uppfyllt sina verksamhetsmål. Institutet har även på ett förtjänstfullt sätt bistått regeringen med expertkunskap och stöd i arbetet med att forma en nationell folkhälsopolitik. Regeringen gör bedömningen att nuvarande anslagsnivå är tillräcklig för att kunna genomföra de uppgifter som myndigheten har. Detta förutsätter dock att andra myndigheter tar sitt kostnadsansvar för sin sektorsvisa uppföljning, analys och avrapportering av frågor som berör folkhälsan. För att stärka det tobakspreventiva arbetet har regeringen under anslaget 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder avsatt . disponerar dessa medel. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Institutet har finansierat och kommer även fortsättningsvis att finansiera olika beställarstyrda forskningsprojekt. För flera av projekten upprättas fleråriga avtal, vilket medför att institutet åtar sig ekonomiska förpliktelser för kommande budgetår. För att möjliggöra för institutet att ikläda sig sådana ekonomiska förpliktelser föreslår regeringen att ger regeringen ett bemyndigande enligt tabellen ovan. Tabell 5.11 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 14:4 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:4 . beräknas anslaget till . Tabell 5.12 Anslagsutveckling 14:5 1Inklusive en minskning med 650 tkr på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. 2Motsvarar 173 343 tkr prisnivå. () är en central förvaltningsmyndighet med uppgift att bevaka det epidemiologiska läget i fråga om smittsamma sjukdomar bland människor och främja skyddet mot sådana sjukdomar. En jämförelse mellan budget och utfall för visar att det ekonomiska läget för SMI fortsatt att vara stabilt. Vid utgången av 2001 hade SMI ett anslagssparande på . Det stora anslagssparandet är en följd av att utgifter i samband med ett nytt djurhus på område senarelagts. Den översyn av verksamheten som inletts har fortsatt även under det gångna året. De organisatoriska och ekonomiska problemen har kunnat lösas. har verksamheten utsatts för stora påfrestningar förorsakade av det saneringsarbete som pågått av till följd av de mögelskador som upptäcktes . För att möjliggöra saneringen har delar av verksamheten lokaliserats till andra lokaler och andra verksamheter har flyttat runt inom . I budgetunderlaget som redovisades konstaterar SMI att fem områden även fortsättningsvis är särskilt prioriterade: ökade insatser mot antibiotikaresistens och annan antimikrobiell resistens, epidemiologi och diagnostik av sjukdom och andra zoonoser, vaccinationsuppföljning, ökade insatser beträffande sexuellt överförbara infektioner i och i närområdet samt ökat stöd till avseende internationella smittskyddsfrågor. Konstruktionen av det nya djurhuset pågår enligt planerna. Byggstarten skedde och byggnaden är planerad att stå klar /2003. De åtgärder som vidtagits för att förbättra djurmiljön i det befintliga djurhuset har utvecklas ytterligare. Som exempel kan nämnas att en etolog med kompetens rörande beteenden hos försöksdjur har anställts på deltid, samt att nya och större burar har upphandlats och installerats. har det nybyggda säkerhetslaboratoriet tagits i full drift. Tillstånd för drift av även de delar som har den högsta säkerhetsklassificeringen (P4) erhölls . Genom det nya säkerhetslaboratoriet har SMI fått en komplett diagnostisk beredskap för allvarlig smitta. Den enhetsövergripande samordningen av arbetet med att bekämpa antibiotikaresistens har fortsatt. Forskningsinsatser har väckt internationell uppmärksamhet. Den största delen av forsknings- och utbildningsprojekten vid SMI finansieras helt eller delvis med externa medel. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) SMI bedriver uppdragsverksamhet inom den experimentella biomedicinen och den speciella diagnostiken. Den speciella diagnostiken skall finansieras med avgifter som ger full kostnadstäckning. Den experimentella biomedicinen har medgivits undantag från 5 § avgiftsförordningen. Inkomsterna disponeras av SMI. Den experimentella biomedicinen redovisade ett underskott på och prognosen pekar på ett underskott på . Intäkterna i verksamheten har ökat till följd av ett ökat antal djurhållningsdagar. har kostnaderna för verksamheten ökat till följd av de åtgärder som vidtagits för att förbättra djurmiljön och kostnader för investeringar i det nya djurhuset. Målet full kostnadstäckning har inte kunnat uppfyllas för uppdragsverksamheten inom den speciella diagnostiken. Den speciella diagnostiken redovisade ett underskott på 2001 och prognosen visar på ett underskott på . har kostnadsbilden för den speciella diagnostiken analyserats. Analysen har lett till att priserna har höjts fr.o.m. . I regleringsbrevet fick SMI i uppdrag att redovisa en översyn av de avgiftsfinansierade verksamheterna till regeringen. I uppdraget ingår att lämna förslag beträffande hur den fortsatta hanteringen och styrningen av de avgiftsfinansierade verksamheterna bör utformas. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 SMI har kunnat uppfylla uppställda mål för verksamheten relativt väl trots störningar, främst i form av mögelproblemen. har SMI aktivt medverkat till att skyddet mot smittsamma sjukdomar har upprätthållits och förstärkts och i dessa frågor samverkat med berörda myndigheter och organisationer. Samarbetet och kontakterna inom smittskyddsområdet har utvecklats väl, såväl nationellt som internationellt. SMI har bl.a. ett väl fungerande kontaktnät med smittskyddsläkarna och de mikrobiologiska laboratorierna. Den verksamhet som bedrivs vid SMI kommer även fortsättningsvis att ha stor betydelse. Det faktum att sjukdomspanoramat ständigt är föränderligt medför att myndigheten måste ha en beredskap för att göra omprioriteringar i sin verksamhet. Övervakning av antimikrobiell resistens samt det intensifierade internationella samarbetet inom smittskyddsområdet är några av de frågor som kommer att ställa krav på ökade insatser av myndigheten . För att kunna möta dessa utmaningar är det nödvändigt att den översyn av verksamheten som har inletts och arbetet med att förbättra den interna styrningen av verksamheten ges fortsatt hög prioritet. Den experimentella biomedicinen flyttar enligt nuvarande planer in i det nya djurhuset . Med anledning av detta kommer hyreskostnaderna att öka. kommer SMI även att ha stora utgifter i samband med flytt till det nya djurhuset och avveckling av det befintliga. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Tabell 5.14 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 14:5 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:5 . beräknas anslaget till . Tabell 5.15 Anslagsutveckling 14:6 1Utgiftsprognosen har påverkats av oförutsett höga pensionskostnader . Regeringen avser att bevilja IPM utökad anslagskredit för . 2Motsvarar 14 359 tkr prisnivå. () har till uppgift att ta fram och sprida kunskap om effektiva och kunskapsbaserade folkhälsometoder inom området psykosocial hälsa. Institutet skall även ansvara för samordning av statliga insatser inom forskningsområdet stress, återhämtning och psykosocial hälsa på nationell, regional och lokal nivå. Ett uttalat mål för IPM:s verksamhet är att konsekvent anlägga ett könsperspektiv i forskning och annan externt riktad verksamhet. En målsättning är också att bredda barn- och ungdomsperspektivet i verksamheten. Förändrade krav i omvärlden medför förväntningar på IPM att utveckla ny kunskap inom befintliga verksamhetsområden. Av IPM:s totala verksamhet finansieras av externa bidrag och avgifter. IPM bedriver viktig forskning inom området psykosocial hälsa. Genom sin starka tvärvetenskapliga tradition med fysiologisk/medicinsk, psykologisk och sociologisk forskning bidrar institutet till en förbättrad kunskap inom folkhälsoområdet. I samhället finns en stor och växande efterfrågan på den kunskap som produceras inom institutets forskningsområden: allmän psykosocial miljö och hälsa, arbetsmiljö och hälsa, stress, barns och ungdomars hälsa, migration och hälsa samt suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa. IPM har blivit allt synligare i samhällsdebatten. Förväntan är stor på att kunskapen inom området sprids på ett effektivt sätt och kommer till nytta. Att arbeta via strategiskt valda myndigheter, organisationer och professionella mottagare samt via Internet är den väg som måste anses som mest effektiv för IPM för att kunna nå ut så brett som möjligt med sin kunskap. Institutet behöver fortsätta arbetet med att utveckla sin roll som kunskapsspridare och som nationell samordnare av de statliga insatserna inom forskningsområdet. IPM bör även fortsätta att utveckla barn- och ungdomsperspektivet i sin verksamhet. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Tabell 5.16 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 14:6 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:6 . beräknas anslaget till . Tabell 5.17 Anslagsutveckling 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder 1Beloppet i Årsredovisning för staten 2001 (skr. 2001/02:101) bilaga 7 avseende utgående reservation och ramöverföringsbelopp 2001 har korrigerats. 2Varav 15 000 tkr på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. Bidrag från detta anslag lämnas till nykterhetsorganisationer och andra organisationer som arbetar med att stödja och hjälpa missbrukare och som arbetar med drogskadeförebyggande verksamhet och fördelas av . upplysning (CAN) erhåller statsbidrag från detta anslag. konstaterar i sin årliga redovisning och bedömning av bidragsgivningen att statsbidraget huvudsakligen har använts enligt det syfte och de mål som staten har för bidraget. Statens övergripande syfte med bidraget, att förstärka och komplettera den offentliga sektorns insatser, är i hög grad uppnått. Av redovisningen framgår också att organisationerna inriktar sig på allt fler grupper, exempelvis invandrare, kvinnor med missbruk, barn till missbrukare eller unga ensamstående gravida kvinnor. Vidare kan man konstatera att samverkan mellan organisationerna och med kommuner eller landsting omfattar något färre verksamheter än föregående år. Många organisationer satsar mer på intern organisationsutveckling . Or- ganisationernas självförsörjningsgrad har också ökat något . Från anslaget disponerar för olika förebyggande insatser mot tobak. Medlen skall bl.a. användas som stöd till organisationer på tobaksområdet, stöd till för verksamhet med telefonrådgivning samt till metodutveckling. Från anslaget disponerar också för insatser i syfte att öka kunskapen om spelberoende och för att initiera aktiviteter för att förebygga spelberoende. Frivilliga organisationer på alkohol- och narkotikaområdet utför insatser av betydande värde och omfattning. På exempelvis alkohol- och narkotikaområdet når de frivilliga organisationerna fler människor med sina insatser än vad den kommunala gör. Det uppsökande, rådgivande och motivationsskapande arbetet är omfattande och en allt större del av opinionsbildning, kunskapsspridning och förebyggande insatser sker genom de frivilliga organisationerna. Regeringen bedömer det som angeläget att även i fortsättningen kan fördela medel till organisationer som arbetar med alkohol- och narkotikafrågor och utveckla samarbetet mellan organisationerna och staten på det här området. Statens övergripande syfte med bidra- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 get, att förstärka och komplettera de samhälleliga insatserna, har i hög grad uppnåtts. Statens stöd till CAN kanaliseras helt genom det här anslaget via . Ett särskilt avtal har träffats mellan staten och CAN som reglerar användning, uppföljning och utvärdering av medlen. Regeringens bedömning är att den här nyordningen har fungerat bra och bör fortsätta. Det är vidare angeläget att statens stöd för olika förebyggande insatser mot tobak utvecklas. Från anslaget disponerar därför medel till bl.a. metodutveckling när det gäller tobaksprevention. Regeringens bedömning är vidare att även fortsättningsvis skall arbeta för att öka kunskapen om spelberoende och stödja verksamheter som kan förebygga spelberoende. och minskad antibiotikaresistens (STRAMA) har finansierats med inom ramen för den särskilda överenskommelsen mellan regeringen och om vissa ersättningar till hälso- och sjukvården. De tecken som finns när det gäller ökad spridning av resistenta bakterier medför att det finns behov av en fortsatt samverkan mellan myndigheter, landsting och kommuner inom ramen för STRAMA i syfte att öka kunskapen och medvetenheten om problemen med antibiotikaresistens och hur det kan förebyggas. Regeringen avser att återkomma till frågan om STRAMA:s fortsatta finansiering på tilläggsbudgeten i samband med ekonomiska vårproposition. Tabell 5.18 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder .