prop · GQ034 · 2002-10-08 00:00:00 — Regeringens proposition 2002/03:4 Administrativ samverkan mellan tingsrätt och länsrätt Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslår regeringen vissa ändringar i och lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar som syftar till att underlätta för tingsrätter och länsrätter på samma ort att samverka i administrativa frågor. Genom förslaget klargörs att en tingsrätt och en länsrätt på samma ort kan ha gemensam chef som en del i en administrativ samverkan. Vidare innehåller förslaget vissa ändringar i bestämmelserna om delegering av arbetsuppgifter till domstols- sekreterare m.fl. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i ................... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna Ärendet och dess beredning.............................................................. Fördjupad administrativ samverkan mellan tingsrätt och länsrätt.. 5.2En övergripande bestämmelse om administrativ samverkan i tingsrätt och länsrätt ....................................................... Tjänstgöring över domstolsgränserna .............................. Domstolssekreterare m.fl . .............................. Förslaget ..............till lag om ändring i 8.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1971:289) om Författningsförslag i promemorian Fördjupad samverkan mellan tingsrätt och länsrätt.................................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i , 2.lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdom- stolar. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 och 3 e §§ rättegångbalken skall ha följande lydelse. I tingsrätt skola finnas och, om regeringen inte bestäm- mer annat, en eller flera rådmän. I de tingsrätter som regeringen bestämmer skola också finnas en eller flera chefsrådmän. , chefsrådman och rådman skola vara lagfarna. Tingsrätt må vara delad i avdel- ningar. Ordförande på avdelning är lagmannen eller en chefsråd- man. Vid tingsrätt skall finnas kansli, som hålles öppet för allmänheten å bestämda tider. Åtgärder som avser endast bere- dandet av ett mål och som inte är av sådant slag att de bör förbe- hållas lagfarna domare får utföras av en annan tjänsteman vid tings- rätten som har tillräcklig kunskap och erfarenhet. I tingsrätt skall det finnas lag- man. Som en del i en administrativ samverkan får en tingsrätt och en länsrätt på samma ort ha ge- mensam . Om regeringen inte bestämmer något annat skall det i tingsrätt även finnas en eller flera rådmän. I de tingsrätter som regeringen bestämmer skall det också finnas en eller flera chefsrådmän. , chefsrådman och råd- man skall vara lagfarna. Tingsrätt får vara delad i avdel- ningar. Ordförande på avdelning är lagmannen eller en chefsråd- man. Vid tingsrätt skall det finnas kansli, som hålls öppet för allmän- heten på bestämda tider. Åtgärder som avser endast bere- dandet av ett mål och som inte är av sådant slag att de bör förbe- hållas lagfarna domare får utföras av en annan tjänsteman som har tillräcklig kunskap och erfarenhet och som är anställd vid tingsrätten Senaste lydelse 1979:166. Senaste lydelse 1993:512. melser om detta meddelas av eller vid en länsrätt på samma ort Prop. melser om detta meddelas av Bestämmelserna i 4 kap. 13 § gäller även för andra tjänstemän än domare när de utför åtgärder enligt första stycket. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om Härigenom föreskrivs att 15 och 18 §§ lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar1 skall ha följande lydelse. I länsrätt finns och, om regeringen inte bestämmer annat, en eller flera rådmän. I de länsrätter som regeringen bestäm- mer finns också en eller flera chefsrådmän. , chefsrådman och råd- man skall vara lagfarna. De ut- nämnes av regeringen. I länsrätt skall det finnas . Som en del i en administ- rativ samverkan får en länsrätt och en tingsrätt på samma ort ha gemensam . Om regeringen inte bestämmer något annat skall det i länsrätt även finnas en eller flera rådmän. I de länsrätter som regeringen bestämmer skall det också finnas en eller flera chefsrådmän. , chefsrådman och råd- man skall vara lagfarna. De ut- nämns av regeringen. Länsrätt är domför med en lagfaren domare ensam 1.när åtgärd som avser endast måls beredande vidtages, 2.vid sådant förhör med vittne eller sakkunnig som begärts av annan länsrätt, 3.vid beslut som avser endast rättelse av felräkning, felskrivning eller annat uppenbart förbiseende, 4.vid annat beslut som inte innefattar slutligt avgörande av mål. Om det inte är påkallat av särskild anledning att målet prövas av fullsutten rätt, är länsrätt domför med en lagfaren domare ensam vid beslut som inte innefattar prövning av målet i sak. beredandet av ett mål och som inte beredandet av ett mål och som inte är av sådant slag att de bör är av sådant slag att de bör utföras av en annan tjänsteman vid utföras av en annan tjänsteman som har tillräcklig kunskap och kunskap och erfarenhet. erfarenhet och som är anställd vid länsrätten eller vid en tingsrätt på meddelas av regeringen. Lagen omtryckt 1981:1323. Senaste lydelse 2000:355. Vad som sägs i andra stycket gäller även vid avgörande i sak av 1.mål av enkel beskaffenhet, 2.mål enligt lagen (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet, enligt lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter, om besiktning enligt fastighetstaxerings- lagen (1979:1152), om handlings undantagande från taxeringsrevision, skatterevision eller annan granskning och om befrielse från skyldighet att lämna upplysningar, visa upp handling eller lämna kontrolluppgift enligt skatteförfattningarna, 3.mål om omhändertagande enligt 6 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, mål om tillfälligt flyttningsförbud enligt 27 § samma lag, mål om omhänder- tagande enligt 13 § lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, mål om tillfälligt omhändertagande enligt 37 § smittskyddslagen (1988:1472), mål enligt 12 § första stycket och 33 § lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, mål enligt 18 § första stycket 2-4 såvitt avser de fall då vården inte har förenats med särskild utskrivningsprövning eller 5 lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, mål om förvar och uppsikt enligt utlänningslagen (1989:529), mål enligt lagen (1974:202) om beräkning av strafftid m.m., mål enligt lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt samt mål enligt lagen (1963:193) om samarbete med , , och angående verkställighet av straff m.m., 4.mål enligt folkbokföringsförfattningarna, mål rörande preliminär skatt eller om anstånd med att betala skatt eller avgifter enligt skatteförfattningarna, 5.mål enligt lagen (1992:1528) om offentlig upphandling, 6.mål som avser en fråga av betydelse för inkomstbeskattningen, dock endast om värdet av vad som yrkas i målet uppenbart inte överstiger hälften av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning uppdrog regeringen åt lagmannen i dåvarande att bedriva försöksverksamhet i tingsrätten och Länsrätten i för att pröva om en utökad samverkan mellan tingsrätten och länsrätten innebär att man kan främja verksamheten vid båda domstolarna. Som ett led i denna verksamhet beslutade regeringen att lagmannen i tingsrätten skulle ha en tidsbegränsad anställning som även i länsrätten. Liknande försöksverksamheter pågår vid och Länsrätten i samt vid och Länsrätten i . fick lagmannen i Länsrätten i i uppdrag att biträda med att utreda samverkan mellan vissa länsrätter och tingsrätter. Utredaren överlämnade promemorian Fördjupad samverkan mellan tingsrätt och länsrätt. Utredarens lagförslag finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. I bilaga 2 finns en förteckning över remissinstanserna. Remissvaren och en remissammanställning finns tillgängliga i (dnr Ju2000/5438). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. pågår ett omfattande förändringsarbete inom Arbetet bedrivs med utgångspunkt från de krav som medborgarna har rätt att ställa på snabbhet, kvalitet och service och med beaktande av domstolarnas särskilda roll. För att förverkliga dessa mål har reformarbetet inriktats på att verksamheten skall vara mer flexibel och mindre sårbar samt på att säkerställa och ytterligare höja kompetensen i domstolarna. Domstolarna skall vara judiciellt och administrativt bärkraftiga enheter. De skall dessutom vara moderna och Ett sätt att uppnå dessa mål är att skapa goda förutsättningar för samverkan mellan domstolar. En utvecklad samverkan mellan domstolar på samma nivå inom de olika domstolsslagen har varit aktuell i ett par utredningar om domarutredning kunde det vara värt att låta tingsrätter och länsrätter i vissa residensstäder bygga upp gemensamma administrativa Utredningen utgick från att de två domstols- organisationerna för överskådlig framtid skulle bestå men att man kunde tänka sig att närma dessa till varandra, bl.a. genom en administrativ sam- Ett av syftena med en sådan samverkan var att domstolarna i första instans skulle få ett gott administrativt stöd med en god (SOU 1994:99 s. 200 f.) Frågan om samverkan mellan domstolar inom olika domstolsslag var föremål för överväganden även inom 1995 års . En av utgångspunkterna för kommitténs arbete var att samverkan mellan olika slag av domstolar på Prop. 2002/03:4 samma nivå skulle utvecklas betydligt. Bland annat vore det enligt direktiven önskvärt med en mer utvecklad främst administrativ och personell samverkan mellan tingsrätter och länsrätter, hovrätter och kammarrätter respektive de två högsta instanserna (dir. 1995:102). Kommittéuppdraget inskränktes senare till att endast omfatta frågor om domstolarnas beredningsorganisation och vissa utbildningsfrågor (dir. 1998:22). Med utgångspunkt från strävan att skapa bättre förutsättningar för samverkan mellan olika slag av domstolar tog regeringen initiativ till en försöksverksamhet vid dåvarande och Länsrätten i för att pröva om en utökad samverkan mellan tingsrätten och länsrätten innebär att man kan främja verksamheten vid båda domstolarna. Försöksverksamheten innebär bl.a. att domstolarna har en gemensam chef och samverkar avseende administrativa funktioner. Liknande försöksverksamheter pågår vid och Länsrätten i samt vid och Länsrätten i . Vid en utvärdering av verksamheten i som gjort på uppdrag av regeringen har det framkommit att erfarenheterna av försöksverksamheten varit mycket goda. Samarbetet mellan domstolarna har bl.a. resulterat i att de har gemensam reception och telefonväxel, sambrukar förhandlingssalar, arkiv och gemensamma utrymmen samt har gemensam postöppning, budget och ekonomihantering. Vidare har visst arbetsutbyte kunnat ske mellan målkanslierna, notarierna och domarna. Administratörerna vid respektive domstol samarbetar vid budget- och övrig ekonomiuppföljning samt vad gäller inköp och investeringar. Domstolarna har även i övrigt ett dagligt samarbete med varandra i olika frågor. Enligt utvärderingen har samverkan även medfört kostnadsbesparingar som servicenivån gentemot allmänheten höjts och arbetstrivseln ökat. Också i och är erfarenheterna av samarbetet goda. Som ett ytterligare led i försöksverksamheten bedrivs i och ett försök för att pröva möjligheterna att kombinera en notarietjänstgöring vid tingsrätt och länsrätt. Försöket som fallit väl ut har utökats till att omfatta och Länsrätten i . I regeringens skrivelse Reformeringen av domstolsväsendet en handlingsplan (skr. 1999/2000:106) redovisade regeringen för försöksverksamheterna med gemensam och samverkan mellan dåvarande och Länsrätten i och mellan och Länsrätten i . Regeringen konstaterade bl.a. att lösningen med en chef och med en gemensam administration kan vara en lämplig lösning vid vissa orter. har ställt sig bakom uttalandena i handlingsplanen. Fördjupad administrativ samverkan mellan Regeringens bedömning: Försöksverksamheten med fördjupad administrativ samverkan mellan tingsrätt och länsrätt bör permanentas. Länsrätter och tingsrätter på samma ort bör kunna samverka administrativt med en gemensam chef och en gemensam administration. Promemorians bedömning: Utredaren har inte tagit ställning till om försöksverksamheten bör permanentas. Enligt promemorian bör det inte vara möjligt för samverkande domstolar att ha en gemensam budget. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har i allt väsentligt ställt sig positiva till att försöksverksamheten permanentas. , och har avstyrkt en permanentning. Dessa anser att en så genomgripande förändring av domstolsväsendet som enligt dem blir följden av en fördjupad samverkan bör utredas ytterligare. Enligt bör frågan tas om hand av en parlamentarisk utredning. har ifrågasatt såväl lämpligheten som lagligheten av att utse en gemensam administrativ chef för flera domstolar. Kammarrätten i och Länsrätten i är tveksamma till att verksamheten permanentas. En majoritet av remissinstanserna anser att samverkande domstolar bör kunna ha en gemensam budget. Skälen för regeringens bedömning: Som framgår av avsnitt 4 har ökade möjligheter för en administrativ samverkan mellan domstolar på samma nivå inom olika domstolsslag varit aktuell inom ramen för det reformarbete som pågår inom domstolsväsendet. En administrativ samverkan innebär att domstolarna kvarstår som självständiga myndigheter men sambrukar funktionerna för administration. En sådan samverkan kan innebära allt från ett samnyttjande av kansli- och förhandlingslokaler till en gemensam personal- och ekonomiadministration och ett integrerat kansli. I vilken omfattning domstolarna samverkar med varandra avgörs utifrån de enskilda domstolarnas behov och lokala förutsättningar. Vid en administrativ samverkan mellan två domstolar kan resurserna användas effektivare. En samverkan kan också underlätta för små domstolar att klara av en ökad arbetsbörda i samband med tillfällig arbetsanhopning, semestrar, vidareutbildning, sjukdomsfall, m.m. En samverkan kan också innebära ett berikande utbyte mellan domstolarna och verka stimulerande i arbetet för samtliga personalkategorier. Av utvärdering av försöksverksamheten i (jfr föregående avsnitt) har framkommit att samverkan medfört kostnadsbesparingar som servicenivån gentemot allmänheten höjts och arbetstrivseln ökat. Till skillnad från vad som är fallet vid de flesta mindre tingsrätter har många länsrätter en administrativ funktion ledd av en särskild tjänsteman. Genom att ta i anspråk denna funktion även för tingsrättens del kan tingsrätten på ett enkelt och kostnadseffektivt sätt tillföras en ökad administrativ kompetens. för de mindre domstolarna kan en administrativ samverkan skapa förutsättningar för att domstolarna skall kunna fungera med bibehållen Mot denna bakgrund är utgångspunkten för regeringens vidare bedömning att det bör ges ökade möjligheter för en administrativ samverkan mellan tingsrätter och länsrätter. Enligt promemorian skulle det innebära betydande fördelar för samverkan om domstolarna kunde ha en gemensam budget. instämmer i den bedömningen. Utredaren anser emellertid att ett gemensamt budgetansvar inte är möjligt om domstolarna skall kvarstå som självständiga myndigheter. Majoriteten av remissinstanserna har invänt mot promemorians slutsatser i denna del och anfört att ett eget budgetansvar inte är en förutsättning för domstolarnas ställning som I likhet med remissinstanserna anser regeringen inte att en gemensam budget utesluter att domstolarna kvarstår som självständiga myndigheter. Regeringen har redan i den tidigare nämnda handlingsplanen gett uttryck för att det vid en samverkan mellan två domstolar skapas förutsättningar för att domstolarnas verksamheter kan genomföras betydligt mer effektivt och nå längre om domstolarna har en gemensam chef (skr. 1999/2000:106 s. 57). En gemensam chef har ett ansvar för och en överblick över båda domstolarnas verksamheter. förutsättningar för att fördelarna med samverkan kommer båda domstolarna till del. En gemensam chef har också bättre möjligheter att så långt det går för verksamheternas särart verka för enhetliga rutiner och torde också vara en nödvändighet om domstolarna har en gemensam har i sitt remissyttrande ifrågasatt bl.a. lagligheten av att utse en gemensam administrativ chef för flera Enligt 11 kap. 1 § tredje stycket regeringsformen skall det vid domstol finnas ordinarie domare. Av 3 § lagen (1994:261) om fullmakts- anställning följer att regeringen bestämmer vilka domaranställningar som skall vara ordinarie samt att ordinarie domare anställs med fullmakt. och Regeringsrätten får endast den tjänstgöra som ledamot som är eller har varit ordinarie domare i domstolen. organisatoriska skäl har det inte ansetts möjligt att uppställa motsvarande krav för övriga domstolar. I tingsrätt och länsrätt skall finnas (1 kap. 2 § och 15 § lagen [1971:289] om allmänna förvaltningsdomstolar). Lagmannen är administrativ chef för domstolen. med fullmakt eller för en begränsad tid. Att en domstolschef kan vara chef för flera underrätter är inte någon nyhet för svensk rätt. ikraftträdande förekom det att en häradshövding var chef för flera häradsrätter inom samma domsaga. införande övervägdes om denna ordning skulle Processlagberedningen stannade för att möjligheten borde finnas kvar (SOU 1938:44 s. 8 f.). Frågan om två domstolar kan ha gemensam chef har därefter inte varit föremål för förnyade Mot denna bakgrund torde varken bestämmelserna i eller lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdom- stolar utgöra något hinder mot att en gemensam chef utnämns för en tingsrätt och en länsrätt. En ordning med gemensam för flera domstolar har emellertid även beröringspunkter med det s.k. förflyttningsförbudet för ordinarie Av 11 kap. 5 § tredje stycket regeringsformen följer att en ordinarie domare får förflyttas till annan jämställd domartjänst endast om det är påkallat av organisatoriska skäl. För ordinarie domare gäller alltså att tjänstgöringsskyldigheten är knuten till den domstol vederbörande är Bestämmelsen skulle därför kunna ge intryck av att en fullmaktsanställning med tjänstgöringsskyldighet vid flera domstolar innebär ett kringgående av reglerna om tjänstgöringsskyldighet och En första förutsättning för att regeringen skall utnämna en gemensam chef för två domstolar är att det finns en lämplig person som förklarat sig villig att motta en sådan utnämning. Eftersom det delade chefskapet bygger på frivillighet från domarens sida kan redan på den grunden utnämningen inte anses strida mot bestämmelserna om domares Av motivuttalandena till den bestämmelse i regeringsform som föregick 11 kap. 5 § regeringsformen framgår dessutom att förflyttningsförbudet inte utesluter att en domare kan vara anställd vid mer än en domstol. 1964:140 s. 100). också det normala att fastighetsråd och miljöråd anställs gemensamt för de domstolar som är fastighetsdomstol eller miljödomstol. med gemensam torde därför inte stå i strid med Sammanfattningsvis anser regeringen att gällande reglering inte uppställer några hinder mot att en gemensam chef utnämns för flera En integrerad domstolsorganisation? har i sitt remissyttrande anfört att genomförandet av en sådan långtgående samverkan mellan tingsrätt och länsrätt som är i fråga, bl.a. med hänsyn till myndighetsbegreppet, förmodligen förutsätter en integration mellan de båda domstolsslagen. En sådan integration är enligt hovrätten till sin karaktär en materiellrättslig fråga som inte kan behandlas från en rent administrativ utgångspunkt. förvaltningsdomstol bör enligt hovrätten ses som en fråga om vår rättskultur, inte som en administrativ fråga. Arbetet med en sådan grundläggande förändring av domstolsväsendet synes enligt hovrätten förutsätta ett mer principiellt och allsidigt utredningsarbete som säkerligen skulle fordra både en förstudie och en parlamentarisk Ett sådant arbete bör dessutom enligt remissvaret inte inledas med inriktning på första instans utan med de högsta domstolarna. har tagit ställning till frågan om en sammanslagning av de allmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna och avslagit sådana motionsyrkanden. en sammanslagning av de allmänna domstolarna och förvaltningsdomstolarna har utskottet anfört att det för sin del inte Prop. 2002/03:4 vill bestrida att det kan finnas vissa fördelar med en sammanslagning av de båda domstolsorganisationerna. En sådan ordning skulle enligt utskottet antagligen framstå som lättare att överblicka för enskilda. En förändring mot en sammanslagning av domstolsslagen skulle dock enligt utskottet kunna leda till att den specialisering som en kompetent rättskipning kräver tunnades ut. Utskottet har vidare konstaterat att de fördelar som en sammanslagning skulle kunna erbjuda också kan tas till vara inom ramen för gemensam ledning och administrativ samverkan. 2001/02:JuU1 s. 74). Som berörts ovan har den samverkan som skett mellan domstolarna inom ramen för de pågående försöksverksamheterna huvudsakligen varit inriktad på administrativa frågor. Den dömande verksamheten har endast i enstaka fall berörts av samarbetet. Avsikten med regeringens förslag är inte att genomföra en integration av de båda domstolsslagen utan att skapa de bästa förutsättningarna för domstolarna att leva upp till de krav medborgarna ställer på ett modernt och effektivt domstolsväsende. Domstolarna kommer att kvarstå som självständiga myndigheter. Den kritik som framförts utgår från att syftet med förslagen är att slå samman de två domstolsorganisationerna. Så är inte fallet. Regeringens bedömning är tvärtom att de två domstolsorganisationerna för överskådlig framtid kommer att bestå. Mot bakgrund av vad som ovan anförts anser regeringen att försöksverksamheten med fördjupad administrativ samverkan mellan länsrätter och tingsrätter bör permanentas. Länsrätter och tingsrätter på samma ort bör där det är lämpligt kunna samverka administrativt med en gemensam chef och en gemensam administration. 5.2En övergripande bestämmelse om administrativ samverkan i tingsrätt och länsrätt Regeringens förslag: I och i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar klargörs att en tingsrätt och en länsrätt på samma ort kan ha gemensam som en del i en administrativ samverkan. Promemorians förslag innebär att regleringen i stället tas in i förordning. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har ställt sig positiva till promemorians förslag. Enligt och får en så långtgående och generell samverkan mellan tingsrätt och länsrätt som avses i utredarens uppdrag anses inverka på den grundläggande domstolsorganisationen och förutsätter därför för sitt genomförande ändringar på lagnivå. Även Kammarrätten i förordar att frågan om utnämning av en gemensam chef för två underrätter regleras i lag. Skälen för regeringens förslag: I 11 kap. 4 § regeringsformen Prop. 2002/03:4 föreskrivs att huvuddragen av domstolarnas organisation skall föreskrivas i lag. Gränsdragningen mellan huvuddragen av domstolarnas organisation, som skall meddelas i lag, och sådana organisatoriska bestämmelser som kan meddelas genom förordning är inte helt klar. Till regeringens kompetensområde får endast hänföras bestämmelser som från rättssäkerhetssynpunkt är mindre s. 388). Indelningen i domsagor anses t.ex. inte kräva lagform. bakgrund av denna kompetensfördelning finns grundläggande och allmänna bestämmelser om domstolarnas organisation främst i rätte- gångsbalken och lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar och detaljregleringen i instruktionerna för de olika domstolsslagen. Som nämnts i föregående avsnitt innebär förslagen inte en samordning av de olika domstolsslagen.