prop · GP03160 · 2002-03-04 00:00:00 — Vid fjärde ministermöte nåddes enighet om att inleda en ny bred runda av multilaterala handelsförhandlingar. och godkändes för anslutning till organisationen. Vid det återupptagna sjätte partsmötet i markerade Kyotokonventionens parter sin avsikt att agera även utan för ett förbättrat klimat. bekräftades sedan genom ett antal beslut som togs vid det sjunde partsmötet i . Beslutet om öppenhetsförordningen innebar ett stort framsteg för den svenska öppenhetssynen när det gäller unionens interna arbete. Överenskommelsen efter första behandlingen i innebar ett steg framåt mot öppnare arbetsmetoder inom unionen samt medborgarnas tillgång till EU-dokument. Såväl de handlingar som upprättats inom institutionerna som inkommande handlingar omfattades av regleringen, även s.k. känsliga dokumenten, dock med vissa särregler. Debatten om EU:s framtid lanserades tillsammans med det följande belgiska ordförandeskapet, kommissionen och . En ordförandeskapsrapport om debatten lämna- des till Europeiska rådets möte i . Framsteg gjordes även inom ett flertal andra områden. Ett stort antal rättsakter antogs och många lagstiftnings- ärenden fördes fram till gemensam ståndpunkt eller politisk överenskom- melse. Fler medbeslutandeärenden avslutades än under något tidigare ordförandeskap. De svenska ansträngningarna i fråga om ersättning vid vidareförsäljning av konstverk, paketet med ny reglering på telekom- munikationsområdet samt livsmedelslagstiftningen ledde till att enighet med nåddes . Ordförandeskapet redovisas i regeringens skrivelse: Redogörelse för ordförandeskap i (2001/02:150). Arbetet under det belgiska ordförandeskapet påverkades av terror- Skr. 2001/02:160 attackerna i . EU och lyckades, tillsammans med världssamfundet i övrigt och med stöd i enhälliga resolutioner i , snabbt utveckla ett omfattande program för att beslutsamt bekämpa terrorism. Med stor snabbhet bereddes inom EU förslag till ramdirektiv mot terrorism, en gemensam arresteringsorder och en omfattande handlingsplan mot terrorism. Parallellt pågick ett intensivt arbete med förberedelserna inför nästa regeringskonferens. Framtidsdebatten lanserades under det svenska ordförandeskapet och vid toppmötet i fattades, i en särskild deklaration, beslut om hur förberedelserna skall bedrivas i ett särskilt tillsatt konvent samt om formerna i övrigt för konventets arbete. En utvärdering av arbetet om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa som initierades vid visade att det, trots kraftfulla insatser under det svenska ordförandeskapet, återstår ytterligare arbete. I Laeken stod det vidare klart att tidsplanen för ett antal enskilda frågor som behandlas inom ramen för Lissabonprocessen inte hålls. Någon överenskommelse om lokaliseringen av vissa nya EU-myndigheter nåddes inte. Inom kommissionen pågår arbetet med administrativa reformer för att förbättra personalpolitiken, den finansiella styrningen och kontrollen. En vitbok om styrelseformerna inom EU presenterades. Svenskar är fortfarande underrepresenterade på tjänster inom institutionerna, särskilt på högre chefsnivå. I togs beslut om ratificering av . 1.1Information till och samråd med Riksdagsordningen innehåller föreskrifter om regeringens information till och samråd med . Regeringen skall fortlöpande informera om vad som sker inom ramen för samarbetet i EU. Regeringen fullgör sin informationsskyldighet på olika sätt. Regeringen skall fortlöpande informera om sin syn på betydelsefulla förslag från kommissionen (RO 10 kap. 2 §). Detta sker bland annat genom att regeringen överlämnar faktapromemorior. överlämnades 161 promemorior. Promemoriorna återfinns på webbplats. skall inom sig för varje valperiod tillsätta en med regeringen i frågor som rör EU (RO 10 kap. 4 §). Nämnden skall bestå av udda antal ledamöter, lägst femton. Nämnden består nu av 17 ordinarie ledamöter. Antalet suppleanter är 30. Leda- möter och suppleanter i nämnden är ledamöter i något av utskott. Regeringen är skyldig att hålla nämnden informerad om frågor som skall behandlas i rådet och samråda med nämnden om den svenska stånd- punkten i betydelsefulla rådsärenden och i andra frågor som nämnden bestämmer. Det räcker att fem ledamöter i nämnden begär samråd i en fråga för att det skall ske. och samrådet avser frågor på dagordningarna för rådsmöten under den Skr. 2001/02:160 . ägde samråd rum inför samtliga möten i rådet och i . Utskotten skall följa arbetet inom EU inom sina respektive områden (RO 10 kap. 3§). Regeringen är skyldig att informera utskotten om arbetet inom utskottens ämnesområde om utskotten begär det (RO 4 kap. 10 §). Information till fackutskotten har lämnats fortlöpande av de olika departementen. Europeiska rådets möten hölls i , i samt i Laeken , (slutsatser se bilaga 13 Internetadresser). Med anledning av terrorattackerna i hölls ett extraordinärt topp- möte i . Vidare avhölls ett informellt möte inom ramen för i . Dagordningen domi- nerades av unionens åtgärder i kampen mot terrorism. 2.1Europeiska rådets möte i Vid Europeiska rådets möte i enades stats- och regeringscheferna om ett nytt strategiskt mål för unionen för det kommande decenniet: att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. Ett stort antal delmål samt konkreta åtgärder antogs för att uppnå målsättningen. Europeiska rådets möte i utgjorde det första uppföljnings- mötet av besluten i . Under mötet i lades en bas för hur den fortsatta moderniseringen av den europeiska modellen skulle drivas vidare. Stats- och regeringscheferna slog bland annat fast att målsättningarna från förutsätter dels att unionen och medlems- staterna binder sig vid målet om full sysselsättning, dels att ett dynamiskt EU måste bestå av aktiva välfärdsstater. Dagordningen från kompletterades i med fyra nya områden: demografiska utmaning diskuterades i , , av stats- och regeringscheferna. Frågan bedömdes som central för unionens långsiktiga arbete, inte minst när det gäller framtida arbetskraftsförsörjning, hållbarheten i de offentliga finanserna samt de sociala trygghetssystemen i synnerhet pensionssystemen. För att möta unionens demografiska utmaning krävs åtgärder inom dessa områden och diskussionen i utgick från dessa perspektiv. Bioteknikens betydelse för den framtida europeiska ekonomin lyftes Skr. 2001/02:160 fram i ett EU-perspektiv. Det beslöts att ett handlingsprogram skulle tas fram för utvecklingen av bioteknologi. Handlingsprogrammet skall omfatta forskning och industriell utveckling med beaktande av de etiska och moraliska aspekterna. 3.Miljöaspekter och ett hållbarhetsperspektiv lades till agendan, som ett komplement till vårtoppmötenas behandling av sociala och ekono- miska frågor. Den dubbla ansatsen för att uppnå unionens målsättning att reformera den europeiska ekonomins sätt att fungera samt att modernisera den europeiska sociala modellen kompletterades i med att föra in det allmänna begreppet "hållbar utveckling". Beslutet pekade fram mot den strategi för hållbar utveckling, som skulle antas vid . Miljöteknikens betydelse för tillväxt och sysselsättning lyftes även fram. 4.Det fattades också beslut om att aktivt involvera kandidatländerna i Lissabonstrategin. 2.2 Europeiska rådets möte i Vid Europeiska rådets möte i togs avgörande steg framåt när det gäller utvidgningsprocessen. Mötet konstaterade att utvidgnings- processen var oåterkallelig och att målsättningen var att slutföra förhand- lingarna före utgången av med de kandidatländer som var redo. Vidare enades man om att dessa länder skall kunna delta som medlemmar i valen till 2004. Stats- och regeringscheferna enades också om att en strategi för hållbar utveckling som innebär att unionens politiska åtagande om ekonomisk och social förnyelse inom ramen för Lissabonprocessen skulle komplet- teras med en miljödimension. Mötet prioriterade följande: bekämpa klimatförändring, verka för en hållbar transportpolitik, bättre folkhälsa samt ett mer ansvarsfullt utnyttjande av naturresurserna. Stats- och regeringscheferna enades även om att ett hållbarhetsperspektiv skulle appliceras på förslag till beslut inom större politikområden kompletteras med en miljödimension. Mötet beslutade att debatten om unionens framtid, inför regeringskonferensen , även skall omfatta möjligheten att skapa ett "öppet forum" för de fortsatta diskussionerna. 2.2Europeiska rådets extraordinära möte i Mötet sammankallades med kort varsel för att diskutera situationen efter terrorattackerna i . Mötet resulterade i ett antal slutsatser och en handlingsplan för unionens fortsatta samarbete med samt för terroristbekämpning i . Handlingsplanen tog upp behovet av att förstärka det polisiära och rättsliga samarbetet, utveckla internatio- nella rättsliga instrument, stoppa finansiering av terrorismen, förstärka luftfartssäkerheten och samordna unionens globala insatser. Slutsatserna behandlade även de ekonomiska utsikterna. Europeiska rådets informella möte i Skr. Mötet i var av informell karaktär och några slutsatser antogs således inte. Mötet ägnades huvudsakligen åt ekonomiska frågor och den fortsatta kampen mot terrorism. Toppmötet antog tre deklarationer: en om uppföljning av terroristattackerna, en om den ekonomiska situationen och en om förberedelserna för att införa euron. 2.4Europeiska rådets möte i Laeken Den viktigaste frågan vid i Laeken var förberedelserna för nästa regeringskonferens. Toppmötet antog den s.k. Laekenförklaringen om unionens framtid med vissa riktlinjer för den fortsatta processen. I deklarationen konstaterades att unionen måste bli mer demokratisk, öppen och effektiv och ett antal frågor som behöver besvaras för att nå det målet diskuterades. Toppmötet enades om att sammankalla ett konvent som en del av förberedelserna. d'Estaing utsågs till ordförande, och till vice ordförande. I Laeken antogs också en rapport om den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken. Unionen är i stånd att leda vissa krishanter- ingsoperationer. På utvidgningsområdet bekräftades tidsplanen från och det konstaterades att färdplanen från fortfarande var giltig. Vidare godkändes även en rapport, i vilken kommissionen ansåg att med nuvarande takt i framstegen i förhandlingarna och i kandidat- ländernas reformsträvanden skulle tio länder (, , , , , , , , och ) kunna vara redo för medlemskap. åtog sig att delta i ansträngningarna att återupprätta stabilitet i och uppmuntrade utplaceringen av en inter- nationell säkerhetsstyrka. Unionen bekräftade ånyo sitt engagemang för kampen mot terrorism. På det utrikespolitiska området diskuterades västra , och och en deklaration om situationen i antogs. Utvecklingen av de ekonomiska och sociala frågorna samt hållbar utveckling följdes upp. Besluten från toppmötet i , om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, noterade vissa framsteg men ökade ansträngningar ansågs nödvändiga för att driva på arbetet. framhöll vikten av att medlemsstaterna genomförde unionens beslut i nationell lagstiftning. I avvaktan på en övergripande överenskommelse om lokaliseringen av livsmedelssäkerhetsmyndigheten och Eurojust beslöts att dessa kan påbörja verksamheten i respektive . På grundval av Europeiska rådets beslut i inleddes konkreta medlemskapsförhandlingar, i form av bilaterala regeringskonferenser, med , , , , och . Vidare beslöt man att anslutningsprocessen skulle omfatta tio kandidatländer i samt . I beslutade att för- handlingar även skulle inledas med , , , och . Medlemskapsförhandlingar inleddes även med som aktiverat sin medlemskapsansökan. beviljades status som kandidatland men inga anslutningsförhandlingar inleddes. bekräftade i kommissionens förslag till färdplan för de fortsatta förhandlingarna, vilken angav prioriteringar för de kommande svenska, belgiska och spanska ord- förandeskapen. Stats- och regeringscheferna enades också om de institu- ramarna för utvidgningen. Utvidgningsförhandlingarna gick framåt i snabb takt . För hade utvidgningen fortsatt högsta prioritet. Förutom att verka för viktiga förhandlingsprinciper såsom differentiering, framsteg på egna meriter och möjlighet till att komma ikapp länder som inlett förhand- lingar tidigare, framhöll bland annat vikten av fortsatta framsteg i kandidatländernas anpassning och tillämpning av och betydelsen av att följa färdplanen. Europeiska rådets möte i Europeiska rådets möte i kunde bekräfta att färd- planen förverkligats och i vissa när det gällern överträffats under det svenska ordförandeskapet. Man fastställde att utvidgningen är oåterkallelig och att de kandidatländer som är redo bör kunna slutföra förhandlingarna , med målsättningen att delta i valet till 2004 som medlemmar. Därmed lades en tidtabell fast för förhandlingarna. framhöll vidare att den s.k. differentieringsprincipen, dvs. att varje kandidatland förhandlar på egna meriter och i sin egen takt, fortsatt skall tillämpas. Vikten av fortsatta framsteg betonades vad gäller införlivandet och tillämpning av regelverket i kandidatländerna, särskilt på det administrativa och det rättsliga området. För och förutses särskilda insatser. framsteg noterades som förbättringar efterlystes när det gäller mänskliga rättigheter. Europeiska rådets möte i Laeken i Laeken bekräftade slutsatserna från och differentieringsprincipens fortsatta giltighet. rådet instämde i kommissionens bedömning att tio kandidatländer kan vara redo för anslutning om den nuvarande takten i förhandlingarna och reformerna upprätthålls. Kommissionen skall från och med början av 2002 lägga fram förslag till gemensamma ståndpunkter om kapitlen jordbruk, regionalpolitik och budgetära frågor baserade på nuvarande regelverk samt de principer och den finansiella ram som Kommissionens rapporter om kandidatländernas framsteg har kommissionen presenterat rapporter över varje kandidatlands framsteg när det gäller de kriterier för EU-medlemskap som i fastslog 1993, de s.k. Köpenhamns- Dessa består av: ett politiskt kriterium som innebär att kandidatländerna skall ha uppnått institutionell stabilitet, vilket garanterar demokrati, rättssäker- het, mänskliga rättigheter och respekt för och skydd av minoriteter, ett ekonomiskt kriterium som innebär att kandidatländerna skall vara fungerande marknadsekonomier samt ha förmågan att motstå konkurrens och marknadskrafterna inom unionen, ett administrativt kriterium som anger att kandidatländerna har förmåga att ta på sig de skyldigheter som följer av medlemskap i och ansluta sig till målen för den politiska, ekonomiska och monetära unionen. Detta tredje kriterium avser kandidatländernas förmåga att överta och efterleva , vilket är beroende av ländernas administrativa strukturer inom förvaltning och rättsväsende. presenterade kommissionen årets översynsrapporter samt en strategi för utvidgningen. Kommissionen konstaterade att samtliga kandidatländer utom uppfyller de politiska kriterierna. Kommissionen noterade fortsatta framsteg men även fortsatta problem. Förstärkta åtgärder krävs för att stärka den administrativa kapaciteten, i synnerhet inom rättsväsendet där förhållandena i häktena är särskilt bekymmersamma. Därtill påtalade kommissionen bl.a. att avsevärda insatser är nödvändiga för att komma tillrätta med korruption och handel med kvinnor och barn. Ytterligare åtgärder krävs för att motverka diskriminering och främja en ökad jämställdhet. Liksom i tidigare över- synsrapporter uppmärksammade kommissionen behovet av att förbättra situationen för romerna. fick kritik för bristande respekt för de mänskliga rättigheterna. Vad gäller de ekonomiska kriterierna bedömde kommissionen, liksom i förra årets översynsrapporter, att endast och helt uppfyller de ekonomiska kriterierna. Alla kandidatländer utom , och bedömdes nu vara fungerande marknads- ekonomier och klara av konkurrensen och marknadskrafterna inom EU på kort sikt. bedömdes i det närmaste vara en fungerande marknadsekonomi och förväntas kunna motstå konkurrensen och marknadskrafterna inom EU på medellång sikt. Varken eller Skr. 2001/02:160 uppfyllde, enligt kommissionen, något av de ekonomiska hade dock gjort vissa framsteg. Kommissionen noterade betydande framsteg i kandidatländerna vad gäller anpassning till och tillämpning av , men markerade att en uppbyggnad av den administrativa kapaciteten kräver fortsatta ansträngningar. Kommissionen föreslog därför en särskild handlingsplan för den förstärkta administrativa kapaciteten. Inför i kommer kommissionen att avlägga en rapport om övervakningen av kandidatländernas åtaganden vad gäller anpassningen till . Den fortsatta strategin för utvidgningen Kommissionen antog även ett dokument om den fortsatta strategin för utvidgningsprocessen för att nå de mål som EU, vid i fastställt beträffande utvidgningen. Kommissionen menar bl.a. att de finansiella ramarna för utvidgningen, vilka fastställts av i , är tillräckliga för en utvidgning med upp till tio nya medlemsstater. Kommis- sionen avser att presentera sin hållning i de budgetrelaterade kapitlen. På grundval av översynsrapporter avser kommissionen lägga fram rekommendationer om vilka kandidatländer som uppfyller anslut- ningskriterierna och därmed är redo för ett EU-medlemskap. Mot bak- grund av framsteg i förhandlingarna avser kommissionen uppdatera färdplanen samt revidera den förmedlemskapsstrategi som fastslogs av i . Kommissionen framhåller vikten av offentlig debatt om utvidgningen i såväl kandidatländerna själva som i medlemsländerna. Vidare uppmärk- sammar kommissionen betydelsen av att involvera kandidatländerna i Lissabonprocessen och diskussionen om framtid. Betydelsen av goda grannlandsrelationer i en utvidgad union framhålls. gav vid sitt möte i Laeken stöd till kommissionens fortsatta strategi. 3.1.1 Läget i förhandlingarna med kandidatländerna Utvidgningsförhandlingarna syftar till att fastställa, genom bilaterala regeringskonferenser, på vilka villkor ett kandidatland skall anslutas till EU och hur eventuella övergångslösningar skall utformas. länderna förutsätts överta och införliva med ett minimum Vid förhandlingarna går EU:s medlemsstater och kandidatländerna igenom som är uppdelat i 31 förhandlingskapitel. förhandlingstillfällena beslutar de bilaterala regeringskonferenserna om öppning respektive provisorisk stängning av förhandlingskapitlen. 2001/02:160 kapitel öppnas när medlemsstaterna fastställt, på förslag av kommis- sionen, EU:s gemensamma ståndpunkt i förhandlingen. En provisorisk stängning av kapitel sker sedan medlemsstaterna och varje kandidatland har kommit överens om regler för antagande av EU:s lagstiftning inom detta kapitlet. Stängning av ett kapitel är alltid provisorisk, vilket innebär att ingenting är slutligt beslutat förrän förhandlingarna är slutförda. För att lösa problem som uppstår under förhandlingarnas gång står kommissionen i nära kontakt med kandidatländerna. kommissionen och medlemsstaterna regelbundet informerad om framsteg i förhandlingarna. skall ge sitt samtycke till anslutningsfördragen. Anslutningsfördragen skall även ratificeras av samtliga medlemsstater samt av kandidatlandet i fråga. Förhandlingarna med de tolv förhandlande kandidatländerna fortsatte i hölls fyra möten på chefsför- handlarnivå samt två möten på ministernivå. Under det svenska ordförandeskapet gjordes betydande framsteg i Färdplanen kunde förverkligas och i vissa när det gällern överträffas. Goda resultat uppnåddes inom kapitlen fri rörlighet för personer, fri rörlighet för kapital, bolagsrätt och miljö som kunde stängas med ett flertal kandidatländer. Vidare beredde det svenska ordförandeskapet vägen för framsteg i förhandlingarna av ett antal av de kapitel som tilldelats det belgiska ordförandeskapet, t.ex. kapitlen energi, finansiell kontroll, beskattning, transporter och fiske. det svenska ordförandeskapet innebar bl.a. att man fastställde övergångs- lösningar för kandidatländernas antagande av centrala delar av EU:s regler för den inre marknaden. Färdplanen visade sig också under det belgiska ordförandeskapet tillföra utvidgningsprocessen nödvändig dynamik. gjordes i förhandlingarna av kapitlet rättsliga- och inrikes frågor, vilket kunde stängas med , , och . framgångar under det belgiska ordförandeskapet var stängningen av skattekapitlet med och , stängning av konkurrens- kapitlet med , och de tre baltiska länderna samt stäng- ning av transportkapitlet med , , , och Därtill åstadkoms vissa framsteg inom kapitlen energi, finansiell kontroll, tullunionen och fiske samt inom de "svenska" kapitlen personers fria rörlighet och miljö, vilka nu stängts provisoriskt med en majoritet av kandidatländerna. Inom jordbrukskapitlet fortsatte arbetet med att ta fram EU-ståndpunkter för förhandlingarna för kandidatländ- ernas antagande av EU:s marknadsordningar och regler för livsmedels- säkerhet och djurskydd. hade de olika kandidatländerna provisoriskt stängt följande antal kapitel: (24), (24), (24), Slo- venien (26), (22), (23), (23), (20), (20), (20), (14) och (9). Som ett resultat av betydande framsteg i förhandlingarna med de sex Skr. 2001/02:160 kandidatländer som inledde förhandlingar , framför allt under det svenska ordförandeskapet, har fyra av dessa länder , , och kommit ikapp vissa av de kandidatländer som inledde förhandlingar . Efter de senaste mötena i utvidgningskonferenserna utgjorde de förhandlande kandidatländerna, med undantag för och , en relativt samlad grupp vad gäller antalet stängda kapitel. ståndpunkter i förhandlingarna utgick från att begränsa antalet och omfattningen av övergångslösningar för tillämpning av . betonade också att differentieringsprincipen måste tillämpas utifrån sakliga skäl. 3.1.2Förmedlemskapsstrategin: Europaavtalen och de finansiella instrumenten i drog upp riktlinjerna för att erbjuda samtliga associerade länder i medlemskap i unionen. i antog en strategi för att möjliggöra deras framtida medlemskap förmedlemskapsstrategin. Beslutet att inleda utvidgningsförhandlingarna föranledde i att utveckla och förstärka denna strategi med en väsentlig ökning av stödet till kandidatländerna. Den förstärkta förmedlemskapsstrategin har två huvudsyften. Det första är att ge en tydlig ram för de reformer som måste genomföras som ett led i EU-anpassningen. Ett dokument för respektive kandidatland, ett så kallat anslutningspartnerskap, anger vilka områden som bör prioriteras för att landet skall kunna kvalificera sig för EU-medlemskap. Dessa uppdateras och senaste uppdateringen skedde . På basis av partnerskapet tar varje land sedan fram ett mer detaljerat nationellt åtgärdsprogram (National Plan for the Adoption of the Acquis, NPAA) för anpassning till . antog en NPAA . Det andra huvudsyftet är att introducera kandidatländerna i EU:s arbetssätt, bland annat genom att delta i EU:s gemenskapsprogram och myndigheter. Gemenskapsprogrammen är öppna för samtliga kandidatländer. Avgörande framsteg har gjorts i för- handlingarna om kandidatländernas deltagande i det Europeiska övervak- ningscentret för droger och drogberoende. Förmedlemskapsstrategins tre nyckelinstrument är Europaavtalen, de ovan nämnda anslutningspartnerskapen och de nationella programmen för antagandet av samt det finansiella förmedlems- skapsstödet (Phare, Sapard och ISPA). Associeringsavtalen mellan EG och dess medlemsländer å ena sidan och de tio kandidatländerna i å andra sidan kallas Europaavtal. De utgör den legala grunden för relationerna mellan EU och dess kandidatländer och täcker deras politiska och ekonomiska relationer. Avtalens roll är att förse parterna med ett ramverk för kandidatländernas gradvisa integrering i unionen. Avtalen syftar till fri handel för industriprodukter och en gradvis liberalisering av handeln med jordbruksprodukter, bearbetade och obearbetade samt fiskeprodukter. 2001/02:160 Förhandlingarna omfattar även avtal om ömsesidigt erkännande på varuområdet (s.k. , se också 10.2.4). Sådana avtal med och trädde i kraft .