prop · GP03164 · 2002-03-20 00:00:00 — Härigenom föreskrivs att det i lagen (2001:853) om äldreförsörjnings- stöd skall införas en ny paragraf, 10 a §, av följande lydelse. En stödberättigad skall betala för sitt uppehälle för som han eller hon är intagen i kriminalvårdsanstalt eller på grund av skyddstillsyn med särskild behandlingsplan vistas i ett sådant familjehem eller hem för vård eller boende som avses i socialtjänstlagen (2001:453). Vid vistelse i ett familjehem eller ett hem för vård eller boende gäller detta endast för den tid under vilken staten bekostar vistelsen. Betalning skall ske genom att för- säkringskassan, efter skatteavdrag enligt skattbetalningslagen (1997:483), gör avdrag från äldreförsörjnings- stödet när det betalas ut. Om den stödberättigade med stödet uppbär ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomst- grundad ålderspension eller lagen (1998:702) om garantipension eller livränta enligt 4 kap. lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäk- ring, skall endast ett avdrag göras från de sammantagna förmånerna. Avdraget uppgår till för dag. Det får dock utgöra högst en tredjedel av förmånernas månads- belopp efter skatteavdrag delat med 30. Därvid skall det belopp varmed minskning sker avrundas till närmaste lägre krontal. Avdrag skall inte göras för tid under vilken den stödberättigades fängelsestraff verkställs utanför kriminalvårdsanstalt enligt 33 a § lagen (1974:203) om kriminalvård Avdrag skall heller inte göras, om den stödberättigade är berättigad till livränta enligt 4 kap. lagen (1976:380) om ar- betsskadeförsäkring men förmånen enligt 6 kap. 8 § sistnämnda lag inte skall utges. Ärendet och dess beredning beslutade regeringen om direktiv (dir. 1999:51) för en särskild utredare att göra en översyn av de bestämmelser inom socialförsäkringen som reglerar rätten till förmåner för tid under vilken en försäkrad på det allmännas kostnad vistas på institution. I uppdraget ingick att kartlägga olika institutionsvistelsers inverkan på de intagnas rätt till olika socialförsäkringsförmåner och de intagnas skyldighet att betala avgift för uppehället. Det ingick också att överväga vilka principer som skall ligga till grund för vad som bör gälla när en person, som har rätt till socialförsäkringsförmåner och som vistas på en institution, får sina levnadsomkostnader täckta utan att avgift debiteras. Vidare ingick att lämna förslag till regler som behövs för att motverka att intagna personer överkompenseras, varvid skulle eftersträvas att de som har rätt till socialförsäkringsförmåner behandlas enhetligt i fråga om inverkan av institutionsvistelse på deras ekonomiska förhållanden. gjordes ett uppehåll i utredningsarbetet då det visade sig nöd- vändigt att avvakta kommande förslag om reformering av förtids- pensionssystemet. Dessa förslag lades fram under månad 2000 i form av departementspromemoriorna Sjukersättning (Ds 2000:39) och Aktivitetsersättning (Ds 2000:40). Utredningens arbete avslutades därefter då betänkandet Pension på institution (SOU2000:112) avlämnades. Förslagen i de två departementspromemoriorna har efter remiss- behandling legat till grund för regeringens proposition Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension (prop. 2000/01:96). Propositionen har godkänts av (bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257). Förslagen i betänkandet Pension på institution har grundats på regelsystemens föreslagna utformning fr.o.m. . Betänkandet har remissbehandlats och finns tillgängligt på regeringens hemsida . En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig hos (dnr S2000/8459/SF). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Regeringen har följt Lagrådets förslag. Inom socialförsäkringsområdet har bedrivits och bedrivs alltjämt ett omfattande reformarbete. Reformeringen av det allmänna ålders- pensionssystemet innebär helt nya principer för beräkning och finansiering av förmånerna. Detta har även fått följdverkningar för efter- levandepensionerna, förtidspensionssystemet och olika tilläggsförmåner till pension inom det hittillsvarande pensionssystemet, t.ex. Prop. 2001/02:164 bostadstillägg till pensionärer (). om reformering av efterlevandepensioneringen och har beslut fattats även ifråga om reformeringen av systemen för förtidspensioner och BTP. har även beslutat om att införa ett äldre- försörjningsstöd . Detta nya stöd som är inkomstprövat skall garantera personer som är bosatta i och är eller äldre en viss lägsta levnadsnivå. Bestämmelserna om äldreförsörjningsstöd finns i lagen (2001:853) om äldreförsörjningsstöd. De som förväntas bli beviljade detta stöd är ofta invandrare som kommit hit sent i livet och därför inte uppfyller bosättningskravet för oavkortad garantipension. När en försäkrad har rätt till flera förmåner , samordnas ofta dessa så att en förmån bortfaller eller reduceras. Därmed förhindras att den försäkrade blir överkompenserad. En annan situation med inslag av överkompensation kan uppkomma när en försäkrad uppbär social- försäkringsförmåner som hans eller hennes levnadsomkost- nader täcks av det allmänna, t.ex. vid en institutionsvistelse. Inom socialförsäkringen förekommer att förmåner bortfaller eller reduceras vid en sådan vistelse. har emellertid utvecklats en ordning som innebär att en försäkrad som är intagen på institution behåller sin förmån och i stället efter faktura skall betala för uppehälle och liknande. En sådan ordning tillämpas när en sjukvårdshuvudman eller kommun svarar för dessa kostnader. 5 Personkretsen och dess omfattning Förslagen i denna lagrådsremiss är begränsade till att avse socialförsäkringsförmåner för personer vid en institutionsvistelse som bekostas av staten. Det är fråga om vistelse på kriminalvårdsanstalt, intagning i häkte, sluten ungdomsvård och kontraktsvård. Med vistelse avses i detta sammanhang sluten vistelse, dvs. en vistelse som normalt omsluter dygnet och som innebär att den enskilde intar dygnsvilan på den aktuella institutionen. Förslagen avser i första hand pensionsberättigade enligt 10 kap. 2 § första stycket lagen om allmän försäkring (AFL). I denna bestämmelse anges att därest pensionsberättigad under hel månad är intagen i kriminalvårdsanstalt eller är häktad eller eljest på statens bekostnad är intagen i anstalt eller ock tillfälligt vistas utom anstalten må av hans å månaden belöpande folkpension ej utgå högre belopp än regeringen bestämmer. Förslagen omfattar även personer som uppbär den nya förmånen äldreförsörjningsstöd, som kan utges till vissa personer som fyllt . En vistelse i ett hem för vård eller boende kan utgöra en straffrättslig påföljd som vid sluten ungdomsvård enligt 31 kap. 1 a § . Tvångsvård enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM) samt verkställighet av sluten ungdomsvård sker endast på sådana hem för vård och boende för vilka (SiS) är central förvaltningsmyndighet. Vid vård enligt LVM och lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) betalar den intagnes hemkommun kostnaderna för placeringen. Förslaget avser således endast Prop. 2001/02:164 sådan sluten ungdomsvård för vilken staten står för kostnaderna. För en person som vistas på behandlingshem på grund av att han eller hon har dömts till s.k. kontraktsvård betalar staten (kriminalvården) den del av vårdkostnaderna som avser tiden fram till en tänkt villkorlig frigivning. Denna tidpunkt beräknas med ledning av ett alternativt fängelsestraff som normalt anges i brottmålsdomen. reduceras inte folkpensionen för dem som vistas på behandlingshem som ett led i kontraktsvård. Med hjälp av pensionsregister har det varit möjligt för den särskilde utredaren att få fram antalet personer som vid en viss dag fått sin folkpension reducerad med tillämpning av 10 kap. 2 § AFL. Genom detta framkom en ögonblicksbild som antagits motsvara genomsnittligt antal reducerade folkpensionsförmåner . Efter samkörning med kriminalvårdens register var det möjligt att få fram hur många personer som hade fått sin folkpension reducerad på grund av vistelse på kriminalvårdsanstalt. De framtagna uppgifterna visar att ca 600 personer fick sin folkpension reducerad enligt 10 kap. 2 § AFL. av dessa uppbar förtidspension eller sjukbidrag, medan var ålders- pensionärer. Vidare framkom att av de personer som fick sin pension reducerad var intagna i kriminalvårdsanstalt. av dessa hade en strafftid . Av de som fått sin folkpension reducerad, men som inte var intagna i kriminal- vårdsanstalt antogs flertalet ha varit häktade. Några få bedömdes vara elever på en statlig specialskola eller var föremål för sluten ungdoms- vård. Av de intagna förtidspensionärerna hade närmare hälften fått pensionen på grund av missbruksrelaterade diagnoser och på grund av psykiska störningar och beteendestörningar som inte är drogrelaterade. Åldersmässigt framkom att av förtidspensionärerna var och att endast ett fåtal var . Av undersökningen framgår inte hur många som var kvinnor. Sammanfattningsvis kan konstateras att det är fråga om en mycket begränsad grupp som får sin folkpension reducerad enligt 10 kap. 2 § AFL. Gruppen utgörs nästan helt av personer som uppbär förtidspension eller sjukbidrag. 6Gällande och beslutade bestämmelser om socialförsäkringsförmåner vid institutionsvistelse på statens bekostnad För den som är intagen i kriminalvårdsanstalt eller är häktad gäller vissa begränsningar i rätten till socialförsäkringsförmåner. I det följande lämnas en redovisning av de gällande begränsningsreglerna för de viktigaste förmånerna. Med anledning av att principiellt sett viktiga förändringar är beslutade för flera av förmånssystemen fr.o.m. , redovisas också dessa som en nödvändig utgångspunkt för de förslag som läggs fram i denna lagrådsremiss. Enligt 10 kap. 2 § lagen om allmän försäkring (AFL) skall pensions- förmåner reduceras på visst sätt om den pensionsberättigade är intagen i kriminalvårdsanstalt eller är häktad. I kungörelse (1971:831) om pensionsbelopp enligt 10 kap. 2 § första stycket AFL anges att folkpension som avses i 10 kap. 2 § AFL skall utges med högst ett belopp som motsvarar av folkpensionen för en ogift folkpensionär enligt 6 kap. 2 § första stycket AFL i dess lydelse före jämte pensionstillskott enligt 2 § första stycket lagen (1969:205) om pensionstillskott. Vidare anges att om en pensionsberättigad på grund av sitt tillstånd uppenbarligen inte kan tillgodoräkna sig detta belopp till sin personliga nytta, får RFV besluta om att sätta ned beloppet, dock till lägst . Ytterligare bestämmelser om pension till intagna finns i RFV:s föreskrifter om allmän pension vid viss anstaltsvård (RFFS 1998:8). Enligt dessa skall folkpension som satts ned med stöd av 10 kap. 2 § första stycket AFL inte räknas upp om en arbetstagare vistas utom anstalten under en i förväg bestämd tid som inte överstiger . Olovlig avvikelse från anstalt skall inte heller föranleda att folkpension ersätts det nuvarande förtidspensionssystemet av en ordning med aktivitetsersättning för dem som är och sjukersättning för personer som är äldre. Grundskyddet, dvs. ersättningarna, i det reformerade systemet innefattar i likhet med det nuvarande förtidspensionssystemet inte några intjänade rättigheter och är Den inkomstrelaterade aktivitets- och sjukersätt- ningen är arbetsbaserad. De nya förmånerna kommer till skillnad från dagens förtidspension att ingå i sjukförsäkringen. skall täcka inkomstbortfall som uppkommer på grund av långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan. också att förmånerna inte kan sägas innehålla något moment av sparande Ålderspension i form av folkpension och pensionstillskott kan i det hittillsvarande ålderspensionssystemet reduceras om en ålderspensionär under hel månad är intagen i kriminalvårdsanstalt eller är häktad eller annars på statens kostnad är intagen i anstalt. reducering är desamma som gäller för förtidspension i form av folk- pension och som redovisats ovan. I det reformerade ålderspensionssystemet kan garantipension 5 kap. 5 § lagen (1998:702) om garantipension reduceras för tid under vilken den pensionsberättigade är intagen i kriminalvårdsanstalt eller är häktad. Inkomstgrundad ålderspension kan däremot inte reduceras. Garantipensionen kan reduceras endast om den pensionsberättigade är intagen i kriminalvårdsanstalt eller är häktad . Därefter utges garantipensionen med högst ett belopp som innebär att garantipensionen tillsammans med inkomstgrundad ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP) för månad räknad uppgår till av prisbasbeloppet, dvs. 2001/02:164 närvarande . Detta innebär att en person som inte uppbär någon garantipension, utan endast inkomstgrundad ålderspension inte kommer att få någon reduktion av ålderspensionen. Av detta följer också att ju lägre inkomstgrundad och därmed större garantipension en person uppbär, desto större blir reduktionen. Eftersom garantinivån är högre för ogifta än gifta 2,13 resp. 1,9 gånger prisbasbeloppet () får dessutom en ogift person vidkännas större reduktion av sin garantipension än en gift person. Störst reduktion får således en ensamstående person med full garantipension. En sådan person får en månadsreduktion med (6 727 1 706). Det reformerade ålderspensionssystemet har medfört att de nuvarande förmånerna folkpension och ATP i efterlevandepensionssystemet på samma sätt som i ålderspensionssystemet kommer att ersättas av andra förmåner. Efterlevandepension till vuxen som utges i form av omställningspension och särskild efterlevandepension skall fortsättningsvis utges i form av omställningspension, medan den särskilda efterlevandepensionen avvecklas efter 2002. Omställnings- pensionen som utges till såväl män som kvinnor kommer att utges under en omställningstid . Efterlevandepension till barn skall utges i form av barnpension. Änkepensionsförmåner på grund av tidigare övergångsbestämmelser kommer att beviljas även efter 2003. Liksom ålderspensioner reduceras i det till ålderspension anpassade efterlevandepensionssystemet endast garantipensionsdelen av änke- pension och omställningspension vid institutionsvistelse. De nuvarande reglerna innebär att garantipensionen för en person, som sedan minst är intagen i kriminalvårdsanstalt eller är häktad, fr.o.m. den trettioförsta dagen skall utges med högst ett belopp som tillsammans med inkomstgrundad efterlevandepension eller änkepension uppgår till av prisbasbeloppet räknat för månad. Äldreförsörjningsstödet, som införs , är en inkomst- prövad förmån som skall garantera personer som är bosatta i och är eller äldre en viss lägsta levnadsnivå. De som kan komma att beviljas äldreförsörjningsstöd är oftast invandrare som kommit hit sent i livet och därför inte uppfyller bosättningskravet för rätt till oavkortad folkpension. De kan därför inte försörja sig på sin pension utan är i stor utsträckning hänvisade till ekonomiskt bistånd. Biståndet är dock inte avsett som permanent försörjning utan som en tillfällig lösning. Storleken på det äldreförsörjningsstöd som lämnas beror på den stödberättigades inkomster. Genom stödet skall den enskilde tillförsäkras en skälig levnadsnivå vad gäller försörjningen och även tillförsäkras medel att täcka vissa boendekostnader. Boendekostnaden får i likhet med vad som gäller för det särskilda bostadstillägget till pensionärer () uppgå till högst för den som är ogift och till högst 2 850 kronor till gift. Skälig levnadsnivå till försörjningen beräknas också på Prop. 2001/02:164 samma sätt som vid beräkning av SBTP och är 1,294 prisbasbelopp för den som är gift och 1,084 prisbasbelopp för den som är ogift. Enligt gällande prisbasbelopp innebär det för ensam- stående och för den som är gift. Äldre- försörjningsstödet är skattefritt. Enligt 3 kap. 15 § första stycket bd AFL utges inte sjukpenning för tid när den försäkrade vistas på en institution på det allmännas bekostnad. Detta gäller för tid när en försäkrad är intagen i kriminalvårdsanstalt eller är häktad, men även när försäkrad är intagen i ett särskilt ungdomshem, s.k. § 12-hem med stöd av 3 § LVU. Gemensamt för de situationer när sjukpenning inte skall utges är att det för den försäkrade föreligger ett arbetshinder som beror på att han eller hon vistas på en institution av andra skäl än sjukdom. En intagen som har medgetts att få utföra arbete eller delta i undervisning eller annan särskilt anordnad verksamhet utanför anstalten och som under den tiden blir sjuk kan emellertid få sjukpenning enligt 3 kap. 15 § AFL. När en kvinna vid tiden för förlossningen är intagen i kriminal- vårdsanstalt eller ett särskilt ungdomshem, får efter framställning av föreståndaren besluta att kvinnans föräldrapenning skall betalas ut till föreståndaren för att användas till kvinnans och barnets nytta. Vidare gäller att den som är intagen i kriminalvårdsanstalt eller är häktad endast i begränsad utsträckning kan få ha ett barn hos sig i Medför en kvinna spädbarn vid intagningen i kriminal- vårdsanstalt eller föder hon därefter barn, kan hon få tillstånd att ha barnet hos sig. Innan beslut fattas för en intagen att ha barn varaktigt hos sig på anstalten skall samråd ske med socialnämnden i den kommun där En intagen skall förses med nödvändig utrustning och få sådana bostads- och levnadsförhållanden som behövs för en tillfreds- ställande vård av barnet. kan kvinnan tillgodogöra sig föräldrapenningen antingen den betalas ut direkt till henne eller anstalten (häktet). Följer inte barnet med till anstalten eller häktet eller lämnar denna efter födelsen kan föräldrapenningen utbetalas till den som Detta kan vara barnets far, sammanboende som kvinnan tidigare varit gift med eller har eller har haft barn med eller en rättslig vårdnadshavare som har barnet i sin vård. Några särskilda bestämmelser som reglerar rätten till arbetsskadelivränta vid intagning på institution på statens bekostnad finns inte. I de fall en försäkrad med livränta även har förtidspension sker en samordning med Denna innebär att livräntan minskas på så sätt att den utges endast till den del som överstiger förtidspensionen. Samma gäller för den Prop. 2001/02:164 som har efterlevandepension och efterlevandelivränta. Handikappersättning kan utges till försäkrad som har fyllt och som, innan han eller hon fyllt , har fått sin funktionsförmåga nedsatt för avsevärd tid så att han eller hon behöver hjälp av någon annan person för att klara sin dagliga livsföring, för att kunna förvärvsarbeta eller studera eller har betydande merutgifter. Vid bedömningen av rätten till handikappersättning vägs hjälpbehovet samman med den försäkrades merutgifter. Vårdbidrag utges till en förälder för vård av barn som inte fyllt om barnet på grund av sjukdom, utvecklingsstörning eller annat funktionshinder behöver särskild tillsyn eller vård eller det på grund av barnets sjukdom eller funktionshinder uppkommer merkostnader. Vårdbidraget utges antingen enbart för merarbete som orsakas av barnets vård och tillsynsbehov eller för både merarbete och merkostnader. Det kan även utges enbart för merkost- nader. För den som vistas på en institution som tillhör eller till vars drift det betalas ut bidrag från staten, en kommun eller ett landsting, gäller att handikappersättningen eller vårdbidraget påverkas endast om denna vistelse pågår mer än . Som en följd av reformeringen av förtidspensionssystemet gäller också att den övre åldersgränsen för rätt till vårdbidrag höjs från till längst det år en person fyller . Åldersgränsen för rätt till handikappersättning höjs i motsvarande mån och inträder således tidigast det år en person fyller . Bostadstillägg till pensionärer () Bostadstillägg till pensionärer () lämnas till den som är bosatt i samt uppbär bl.a. ålderspension eller förtidspension. BTP lämnas också till den vars förtidspension har vilandeförklarats enligt 16 kap. 6 § AFL. Vidare gäller att bostadstillägg endast lämnas för den bostad i vilken en pensionär har sitt huvudsakliga boende (permanentbostaden). införs nya regler för bostadstillägg till pensionärer m.fl. De nya reglerna som finns i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. innebär bl.a. en anpassning till de reformerade systemen för ålders- och förtidspensioner. En pensionär som vistas eller bor i en särskild boendeform eller i en liknande inrättning är berättigad till bostadstillägg för den ursprungliga permanentbostaden från det att försäkrings- kassan bedömt vistelsen eller boendet i den särskilda boendeformen som stadigvarande. Prövningen av om bostadstillägg skall betalas ut görs enligt de grundläggande bestämmelserna i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer. Det innebär att en prövning görs av om den enskildes bostad kan anses som permanentbostad. intagen i kriminalvårdsanstalt inte vara bosatt på anstalten. Varken i Prop. 2001/02:164 förarbetena eller i RFV:s allmänna råd finns någon vägledning för om hur bostadstillägget skall hanteras när en pensionsberättigad är intagen på en sådan institution. Enligt gällande bestämmelser betalas inte underhållsstöd till barn, assistansersättning och barnbidrag ut vid vistelse på institution på det allmännas bekostnad. Det får anses ligga i sakens natur att de olika förmånerna inom socialförsäkringen har skiftande karaktär och ofta skall tillgodose helt Förmånerna kan indelas i sådana som är avsedda att utgöra ett allmänt ekonomiskt stöd till den försäkrades försörjning samt i sådana olika specialdestinerade förmåner som kan ses som bidrag till vissa särskilda behov som den försäkrade kan ha. Till de förra hör pension, äldreförsörjningsstöd, aktivitetsersättning och sjukersättning, sjuk- penning samt föräldrapenning. Till de senare hör t.ex. bostadsstöd, handikappersättning och vårdbidrag. Avgörande för när de senare skall utges, är om den försäkrade bedöms ha sådana särskilda kostnader som förmånen skall vara ett bidrag till. Vid en institutionsvistelse under vilken den försäkrades allmänna levnadsomkostnader helt eller delvis täcks av det allmänna finns det av naturliga skäl normalt sett ett minskat behov av ett allmänt ekonomiskt stöd till försörjningen från samhället. Motsvarande gäller ibland även för de mer specialinriktade förmånerna. De särskilda kostnader som motiverar dessa förmåner kan vid en institutionsvistelse i vissa fall bortfalla och i andra fall kvarstå. Detta beror dels på vilken slags kostnad som avses, dels vilken slags institution det är fråga om. slutsatsen att det inte är lämpligt att införa enhetliga regler för de generella försörjningsstöden och de specialinriktade förmånerna. Det finns även viktiga principiella skillnader mellan två av de förmåner som utgör ett allmänt ekonomiskt stöd, nämligen ålderspension Ålderspension i form av inkomstrelaterad ålders- pension utgör intjänade rättigheter och kan karaktäriseras som en del av tidigare förvärvsinkomster som skjutits upp till ålderdomen. pensionen är också avsedd att betalas ut till den försäkrade under resten Förtidspensionen utgör däremot i princip inte någon intjänad rättighet. Förtidspension är emellertid, som namnet anger, en form av ålderspension som den, som på grund av medicinska orsaker blivit helt eller delvis arbetsoförmögen kan få . Tilläggspension (ATP) i form av förtidspension beräknas också i princip efter samma regler som beräkning av ålderspension. I det reformerade förtids- pensionssystemet med förmånsslagen sjukersättning och aktivitets- Prop. 2001/02:164 ersättning, som införs , skall däremot inkomst- Det innebär således att försäkringen i viss utsträckning får en helt ny inriktning i förhållande till dagens förtids- pension, eftersom den i högre grad än i nuvarande system knyter an till den försäkrades faktiska framtida inkomstbortfall som uppkommer vid medicinskt orsakad arbetsoförmåga genom att den inkomstrelaterade aktivitets- eller sjukersättningen beräknas på grundval av en antagande- inkomst.