prop · GP0380 · 2002-01-17 00:00:00 — pekar bl.a. på att möjligheterna till insyn och möjligheterna till ansvarsutkrävande delvis försvåras med nyaformer av politiskt beslutsfattande.Sammanfattningsvis anser regeringen att demokratin behöver stärkas.4.3 Representativ demokrati med brett medborgerligt deltagandeRegeringens bedömning: Den svenska demokratin bör kännetecknas av ett brettmedborgerligt deltagande inom ramen för den representativa demokratin. Depolitiska partierna har också en uppgift som huvudinstrument för den politiska maktutövningen och som bärare av folkviljan. En grundläggandeutgångspunkt för regeringens demokratisyn är alla människors lika värde och attalla skall ha lika möjligheter att påverka såväl sin vardag somsamhällsutvecklingen i stort.Skälen för regeringens bedömningRegeringens demokratisynDemokratin är den etablerade styrelseformen världen över. Det finns i dagfler stater än någonsin som är demokratiska eller som har anslutit sig till endemokratiseringsprocess. Inom de ramar som ett demokratiskt styrelseskickställer upp finns det emellertid många olika sätt att förverkliga folkviljan.Demokratiutredningen går igenom olika demokratiteorier. De argumenterar för endeltagardemokrati med deliberativa kvaliteter. Med ett deltagardemokratisktförhållningssätt betonas att människan inte bara är en individ utan också ensocial varelse. Alla bör garanteras deltagande i den gemensamma politiskapraktiken för att tolka och omtolka vad som är rätt och gott. Om rättigheternaskall bli kraftfulla, påkallas ett aktivt medborgerligt engagemang.Den deliberativa demokratisynen betonar argumentationens och samtaletsfundamentala betydelse. Demokratin bygger på en fri diskussion mellan jämlikaroch behöver därför offentliga arenor där opinioner kan bildas, debatteras ochifrågasättas. I dessa diskussioner prövas förslagen i en anda som innebär att de egna intressena underordnas det gemensamma bästa.En deltagardemokrati med deliberativa kvaliteter betonar såledesmedborgardeltagandet men framhåller också att detta deltagande bör bygga på fridiskussion samt samtal mellan jämlikar.I samma anda som förespråkar regeringen en demokratisyn som innebär att den svenska representativa demokratin bör värnas och att dettaförutsätter ett brett medborgerligt deltagande. Deltagandet bör ske både viatraditionella kanaler för inflytande och via nya kanaler. betonar regeringen också samtalets och diskussionensbetydelse i demokratin.De representativa formerna - en grundbult i svensk demokratiDe representativa formerna kommer även fortsättningsvis att vara fundamentet ivårt demokratiska samhälle. Den representativa demokratin ger möjlighet attutkräva ansvar. Detta ger det demokratiska styrelseskicket legitimitet. I ettforum för valda representanter finns också förutsättningar för att forma en merlångsiktig, sammanhängande politik, där olika prioriteringar kan ställas motvarandra. Det innebär att besluten kan utformas utifrån en helhetssyn.Den representativa demokratin ger möjlighet till påverkan också för den som inte har tid eller kraft att själv engagera sig. Genom de allmänna valen hardärigenom alla medborgare möjlighet att påverka politikens utformning. Varjeröst räknas lika oavsett förmåga att på andra sätt göra sig hörd. Detta är engrundläggande rättighet i en demokrati. Genom god social representativitet ochåsiktsrepresentativitet bland de förtroendevalda ges olika grupper av medborgare också goda förutsättningar att få sina önskemål förverkligade.Det är även viktigt att framhålla att den representativa demokratin är praktiskoch effektiv. Det är vare sig rimligt eller eftersträvansvärt att allamedborgare skall sätta sig in i alla sakfrågor som det skall fattas beslut i och sedan ha fysisk möjlighet att delta i beslutsfattandet.I framtiden kommer de politiska partierna fortsätta att inneha en central roll i den representativa demokratin. En del av partiernas uppgifter skulle förvissokunna skötas av andra aktörer. Enligt finns det emellertidinget demokratiskt acceptabelt alternativ till att låta partierna varahuvudinstrument för den politiska maktutövningen. Det finns ingen annan aktörsom kan ta ett långsiktigt helhetsgrepp, samordna och göra avvägningar ochprioriteringar på det sätt som politiska partier kan. För att kunna bibehållasin unika ställning i den svenska folkstyrelsen måste de emellertid kunnaattrahera olika sociala grupper och ställa upp kandidater till förtroendepostersom i de politiska församlingarna förmår spegla de opinioner som finns isamhället.Direkt deltagande i den politiska processenLiksom önskar regeringen emellertid också betonadeltagandet mellan valen samt värdet av samtal och diskussion. En förutsättningför en fungerande demokrati är ett brett medborgerligt deltagande. Inom ramenför den representativa demokratin bör det således vara ett brett medborgerligtdeltagande i den politiska processen och i samhällslivet i stort.I en demokrati har alla medborgare rätt att delta i utformningen av samhället.Demokrati förutsätter att alla människor är lika värda och att varje människasaktivitet ses som en resurs för samhället och dess utveckling. Men det är förstnär medborgaren har makt som hans eller hennes skapande förmåga tas till vara.Därför måste alla medborgare ha makt över sina liv. För att detta skall varamöjligt måste medborgaren bl.a. ha del i makten över samhällsutvecklingen. Detbetyder att det behövs vägar tillsammans med de traditionella i vilkamedborgarna kan utöva sin makt, både som individer och som medlemmar i ettkollektiv. I annat fall riskerar demokratin att bli elitistisk.Regeringen vill att varje medborgare på olika samhällsnivåer har möjlighet attmedverka när de gemensamma samhälleliga angelägenheterna skall lösas. Det måstefinnas en möjlighet att delta i och påverka allt från initiering av frågor,beredning, genomförande av politiska beslut, utvärdering av den förda politikenoch i vissa fall också i själva beslutsfattandet. I en väl fungerande demokratipågår en kontinuerlig dialog mellan medborgarna och de förtroendevalda om målenoch vägen för samhället, eftersom politiken ytterst skall föras av och förmedborgarna.Socialt agerande tillsammans med andra individer har en utvecklande effekt påindividen. Deltagande i exempelvis olika brukarråd kan medföra ökad kunskap ochinsikt om den gemensamma sektorn samt ökad förståelse för andra medborgarespreferenser. Genom ett brett deltagande i den politiska processen förbättrasförankringen av politiken.Regeringen är medveten om att det inte är okomplicerat att förespråka ett stortdirekt deltagande i den politiska processen. Medborgare som har direkta kanalerför inflytande, exempelvis som brukare eller föreningsaktiv, har störremöjlighet att påverka än andra medborgare. Om de som deltar är representativaeller inte är också ett dilemma. Det finns en risk att redan resursstarkamedborgargrupper genom direkta inflytandekanaler ges ytterligare möjligheter att utöva inflytande, kanske på bekostnad av andras inflytande. Möjligheten attutkräva ansvar av dem som deltar är också svårare eftersom de oftast inte ärutsedda genom formella val.Nya kanaler för inflytande i individuell form eller i organisationsform kanockså medföra oklarheter om vilka befogenheter och ansvar som de förtroendevalda har. Om medborgarna deltar direkt i den politiska processen kan särintressenkomma att få överhand över allmänintresset.För att kunna handskas med dessa utmaningar är det nödvändigt med enkontinuerlig dialog om vad det direkta inflytandet kan ges för utrymme och var i den politiska processen det skall komma in. Enligt regeringens syn är detavgörande att bredare deltagande i den politiska processen är meningsfullt ochinnebär en reell möjlighet att påverka. är det viktigt att understryka att deltagande inte är liktydigt med att alltid få sin vilja igenom.Vidare är det viktigt att möjligheten att fatta de övergripande besluten - attange mål för politikens innehåll, ramarna för den offentliga verksamhetensutgifter m.m. - inte äventyras. Prioriteringar av behov och avvägning av olikaintressen måste kunna ske utifrån en helhetsbedömning.Ett bredare deltagande innebär att det finns kanaler vid sidan av partierna. Enkonsekvens för partierna är att det kan minska intresset för partipolitiken.Regeringen ser dock ett vidgat deltagande, förutom som ett viktigt värde i sigockså som en möjlighet att bredda basen för rekrytering till de politiskapartierna.Grundläggande värdenUtgångspunkten för regeringens demokratisyn är alla människors lika värde ochatt alla skall ha lika möjligheter att påverka såväl sin vardag somsamhällsutvecklingen i stort. Alla samhällsgrupper skall vara delaktiga ipolitiken. Demokrati innefattar således även ett aktivt ställningstagande förmänskliga rättigheter. Regeringsformens andra kapitel innehåller regler omgrundläggande fri- och rättigheter. Andra regler om fri- och rättigheteråterfinns bl.a. i av underskrivna konventioner såsom den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och konventionen om barnets rättigheter.Diskriminering kan aldrig tolereras i ett demokratiskt samhälle. Vissa individer och grupper har en ideologi som bygger på en människosyn som är oförenlig medgrundläggande demokratiska värderingar. Enligt regeringen kan dessa emellertidinte isoleras från demokratiska sammanhang. Det är genom argument och handlingar som medborgare och demokratins olika institutioner kan försvara och utvecklademokratin.4.4 En långsiktig strategiRegeringens bedömning: Det finns behov av en sammanhållen och långsiktigstrategi för att värna och fördjupa den svenska folkstyrelsen. I denna bör ingååtgärder för att värna den representativa demokratins traditionella kanaler förinflytande. Därutöver måste reformarbetet ta sikte på ett medborgardeltagandeockså mellan valen. Arbetet bör också inriktas mot att lyfta fram värdet avsamtal och diskussion i en demokrati.Skälen för regeringens bedömning: Flera demokratiutredningar har genomförts för att följa upp och utvärdera den svenska folkstyrelsen. Syftet har varit attinventera problem, dokumentera och uppdatera kunskap samt skapa underlag förparlamentariska reformer. Det har emellertid med tiden blivit allt svårare attreformera med utgångspunkt enbart i utredningars förslag till förändradlagstiftning etc. Därtill är bilden av demokratins tillstånd alltförmotsägelsefull. De förändringar vi står inför är djupgående. Påindividnivå handlar det bl.a. om förändrade attityder, beteenden ochlevnadsvanor. På strukturell nivå handlar det exempelvis om att vi blir alltmerberoende av omvärlden och att politiska beslut fattas på fler arenor och nivåeri samhället. Hur detta påverkar demokratins förutsättningar och funktion iframtiden är osäkert.Demokratiutredningen har gjort en politisk värdering av den rörelseriktning somutmärker den svenska folkstyrelsen. I denna analys har ingått underlag frånhundratalet forskare med skolning i olika ämnen. Forskarna har levererat sinabilder av den svenska verkligheten. Erfarenheter, visioner, kunskaper etc. harinhämtats från journalister, enskilda medborgare, organisationer, myndigheteroch politiska partier. Regeringen har därefter på motsvarande sätt genomfört ett omfattande rådslag med utgångspunkt i slutsatser.Sammantaget utgör detta ett värdefullt kunskapsunderlag för det fortsattaarbetet med att stärka och fördjupa den svenska folkstyrelsen.Det finns inte något påtagligt hot mot demokratin som styrelseskick mendäremot mot dess funktionssätt. Det gör att det finns ett behov av ensammanhållen och långsiktig strategi för att värna och fördjupa den svenskademokratin. Det politiska systemets legitimitet och förankring måsteupprätthållas och försvaras.Regeringen har tidigare också klargjort att den demokratisyn som förespråkas ärett brett medborgerligt deltagande inom ramen för den representativa demokratin. Verkligheten visar emellertid att vi inte har ett sådant deltagande . Detkommer att ta tid innan vi uppnår en demokrati som kan sägas bära dessakännetecken. Regeringen anser även av detta skäl att det är nödvändigt att angeen långsiktig strategi. En långsiktig strategi betyder att demokratiutvecklingkommer att vara ett prioriterat område för en lång tid framöver.I det långsiktiga arbetet bör ingå att värna den representativa demokratinstraditionella kanaler för inflytande. Därutöver måste reformarbetet ta sikte påett medborgardeltagande också mellan valen i såväl den politiska processen som i samhällslivet i stort - i föreningslivet, på arbetsplatsen m.m. Påarbetsplatsen har bl.a. fackföreningsrörelsen en roll för demokratiseringen avarbetslivet. Regeringens strategi bör också inriktas mot att lyfta fram värdetav samtal och diskussion.Demokratin är inte ödesbestämd. Demokratin formas av samtliga medborgaretillsammans. En demokratisk stat lever för och genom sina medborgare. Det ärinte enbart de enskilda åtgärderna utan också den övergripande politiska viljansom har betydelse för hur samhället kommer att utvecklas. De demokratiskagrundvärderingarna måste sättas i fokus och ges ett långsiktigt innehållinnefattandes tydliga mål och konkreta åtgärder.4.5 Långsiktiga målRegeringens förslag: Genom en aktiv demokratipolitik skall följande långsiktigamål uppnås:- Valdeltagandet skall öka väsentligt i de nationella och kommunala valen liksom i valet till . Ett första delmål är att valdeltagandet skallöka i de allmänna valen 2002.- En ökad andel av medborgarna skall inneha någon form av politisktförtroendeuppdrag. Ett första delmål är att antalet förtroendevalda i kommuneroch landsting skall öka med 10 000 . Antalet personer som i livet har innehaft ett politiskt förtroendeuppdrag skall också öka.- Medborgarna skall ha bättre möjligheter än att delta i och påverka denpolitiska processen. Andelen medborgare som deltar skall också öka.- Medborgarnas möjligheter att påverka den politiska processen skall bli merjämlika än de är . Andelen ungdomar, arbetslösa och personer med utländskbakgrund som deltar i den politiska processen skall öka.Skälen för regeringens förslagÖkat valdeltagandeDet långsiktiga målet är att valdeltagandet skall öka väsentligt i samtliga val. Resultatet av en aktiv demokratipolitik bör dock kunna avläsas i ett successivt ökat valdeltagande. Regeringen har allmänna val angett attmålet för valdeltagandet är att det skall öka (prop. 2001/02:1). Ett särskiltfokus för regeringens långsiktiga målsättning är att valdeltagandet skall höjasväsentligt bland de grupper som är mindre delaktiga, som unga, arbetslösaoch personer med utländsk bakgrund.Ett högt valdeltagande är enligt regeringen viktigt för att de valdaförsamlingarna skall kunna göra anspråk på legitimitet och för att medborgarnaskall vara delaktiga i de olika samhällsfrågorna och inte ställas utanför. Ettsyfte med de allmänna valen är att ge representation åt de politiskaskiljelinjerna i samhället. Det betyder att de styrande organens sammansättningskall spegla olika grupperingars och enskilda medborgares åsikter väl. Ett lågtvaldeltagande riskerar leda till en bristande representativitet i de folkvaldaförsamlingarna såväl demografiskt som värderingsmässigt.Fler förtroendevaldaAntalet förtroendevalda i kommuner och landsting skall öka väsentligt.Regeringen har tidigare angett att antalet förtroendevalda i kommuner ochlandsting bör öka med 10 000 (prop. 2001/02:1). På lång sikt måsteemellertid målsättningen relateras till befolkningens storlek där antaletförtroendevalda skall vara relativt stort i förhållande till den övrigabefolkningen. Den långsiktiga målsättningen är därför att en ökad andel avmedborgarna skall inneha någon form av politiskt förtroendeuppdrag. Särskildaansträngningar skall göras för att få med de grupper som ärunderrepresenterade. Det gäller främst ungdomar, personer med utländsk bakgrund, funktionshindrade och arbetslösa. Särskilda ansträngningar skall också görasför att ytterligare förbättra jämställdheten. Indirekt bör fler förtroendevaldaockså leda till att antalet medborgare som under livet har ettpolitiskt förtroendeuppdrag ökar.Det finns flera skäl för varför det enligt regeringens mening är viktigt attantalet förtroendevalda på lokal nivå ökar. För det första har förekomsten avmånga förtroendevalda ett eget värde i en demokrati; det är i sig positivt attmånga deltar i de beslut som rör våra gemensamma angelägenheter. Flerförtroendevalda minskar också avståndet mellan förtroendevalda och medborgare -möjligheterna för dialog förbättras och därmed förutsättningarna för deförtroendevalda att uppfatta vad deras väljare tycker. Med ett ökat antalförtroendevalda ökar också förutsättningarna för såväl social representativitetsom åsiktsrepresentativitet. Sannolikheten för att ungdomar, lågutbildade,personer med utländsk bakgrund m.fl. kommer i kontakt med en förtroendevald ökar om sammansättningen av de förtroendevalda överensstämmer med befolkningenssammansättning. God social representativitet sänder också ut signaler tillväljarna som kan ha positiv inverkan på deras deltagande. Alla medborgare harett behov av förebilder. Ökad dialog och förbättrad social representativitet kan även bidra till att färre medborgare upplever ett politiskt och socialtutanförskap.Vidare gör regeringen bedömningen att med fler förtroendevalda och fler somprövar på uppdraget får fler kunskap om och förståelse för vad det politiskauppdraget innebär och om demokratins arbetssätt. Det gäller såväl bland deförtroendevalda som bland personer i deras omgivning. Det ökar ocksålegitimiteten för systemet.Slutligen är det viktigt att var och en skall ges möjlighet att åta sig ettförtroendeuppdrag vid sidan av arbete, studier, familj osv. Det är därförviktigt att antalet förtroendevalda inte blir så lågt att uppdraget inte längrekan utföras . Det är bl.a. av detta skäl som arbetsbördan måste delas av flera. Det är viktigt att alla medborgare har möjlighet att delta och bidratill det gemensamma samhällets utveckling.Medborgarna skall ha goda möjligheter att påverkaAv regeringens demokratisyn framgår att ett brett medborgerligt deltagandemellan valen skall uppmuntras. Ett av de långsiktiga målen är således attmedborgarna skall ges bättre möjligheter att delta i och påverka den politiskaprocessen. Det rör deltagande i såväl berednings- och genomförandestadiet somatt vara med och påverka den politiska agendan. Det handlar här både om att påeget initiativ ha reella möjligheter att delta och påverka, och om att påinbjudan från de förtroendevalda eller förvaltningen ha sådana möjligheter.Målet är också att andelen medborgare som deltar i den politiska processen skall öka.Deltagande skall t.ex. kunna ske i rollen som brukare. Med brukare avses enmedborgare som mer varaktigt använder en offentlig tjänst som t.ex. en förskola. Ett deltagande som brukare kan utöver ökade inflytandemöjligheter också gemedborgare möjlighet att pröva hur det är att inneha ett förtroendeuppdrag, sombl.a. innebär att man får företräda andra, prioritera och kompromissa. Brukarnafår också genom sitt engagemang en ökad insikt i de målkonflikter somkännetecknar offentlig verksamhet. Legitimiteten för förvaltning kan också blibetydligt större om brukarna tillåts att på olika sätt vara med och formatjänsternas innehåll. Detta kan i sin tur påverka tilltron till demokratin iallmänhet.Alla typer av reformer av det kommunala tjänsteutbudet kan dock inte ses somreformer som ökar brukarinflytandet. Många kommuner ser möjligheter för enskilda medborgare att välja tjänsteproduktion som en demokratireform. Rätt att väljamellan olika serviceproducenter kan vara ett sätt att förbättra kvaliteten påserviceutbudet och tillgodose enskilda individers önskemål. Det kan däremot inte ses som en demokratireform. Demokrati handlar om att mötas och diskutera föratt finna lösningar. Eftersom demokratin på detta sätt är en process kan intedemokratin reduceras till frågan om rätten att välja på en marknad.Deltagande i rollen som aktiv i en förening eller annan sammanslutning skallockså förbättras. Särskilda insatser skall göras för att involvera nya typer avsammanslutningar samt sådana som företräder grupper som är mindredelaktiga i samhället. behandlas generella frågor rörandefolkrörelser, föreningar och liknande medborgarsammanslutningar i ett egetpolitikområde. Det övergripande målet för folkrörelsepolitiken är att människorskall ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer avfolkrörelser och föreningar för att tillgodose gemensamma behov och intressen(prop. 2001/02:1). Detta mål är nära kopplat till det här föreslagna målet omatt involvera medborgarsammanslutningarna i högre grad i den politiskaprocessen.Enligt regeringens mening har medborgarsammanslutningar såsom folkrörelser ochföreningar en viktig roll när det gäller att utveckla, fördjupa och breddademokratin. Medborgarsammanslutningar kan vara en mobiliserande kraft isamhället. Sammanslutningar som kanaliserar särskilda intressen kan fungera somen motvikt till offentlig maktutövning. Genom medborgarsammanslutningarna harmedborgaren ytterligare möjlighet att göra sin röst hörd. Om sammanslutningarnages bättre möjligheter att delta i den politiska processen kan de också ge maktåt underrepresenterade grupper i samhället, vilket kan bidra till attbekämpa utanförskap.Medborgarsammanslutningarna besitter såväl erfarenheter som kompetens som ärovärderliga för den representativa demokratin. En bred dialog och samverkan medsådana sammanslutningar är därför av stor betydelse. Små, nya ochokonventionella, ibland löst organiserade, sammanslutningar måste beredastillfälle att delta. Sammanslutningarna kan ge kompletterande information om nya behov i samhället och hur dessa kan tillgodoses. Användande av deras kompetenskan stimulera fler människor till deltagande.Ett inte oviktigt resultat av föreningslivet är också att människor sommedlemmar i föreningar eller andra sammanslutningar lär sig samarbeta ochutveckla ett ömsesidigt förtroende för varandra. Medlemmarnas åsikter vägssamman till gemensamma idéer och strävanden och beslut fattas för vilkadeltagarna tvingas ta ett gemensamt ansvar. Dessa är viktiga kunskaper ochegenskaper i en demokrati.Med fler vägar till inflytande kan engagemanget i frågor på olika samhällsnivåer öka, diskussionerna bli fler och nya idéer som annars inte hade fångats upp tas till vara. När deltagandet upplevs som meningsfullt kan det förhoppningsvis isin tur också locka fler att engagera sig.I detta sammanhang är det viktigt att framhålla att det inom partiväsendet pågår en process mot en större öppenhet. Det kan handla om att i större utsträckningbejaka brukarinflytande, "utomparlamentariska" rörelser, medborgarinitiativ avolika slag och annat engagemang utanför de politiska partierna. Det kan ocksåhandla om samarbete med partipolitiskt oberoende nätverk och grupper. Det finnsockså en diskussion om att skapa öppnare organisationsformer inom de politiskapartierna och om en mer tillåtande syn på partimedlemskap. Livstidsengagemang är inte längre en självklarhet. Det blir viktigt att möjliggöra ett partipolitiskt engagemang i enstaka frågor, i olika former och under olika perioder av livet,bl.a. för att bejaka de ungas politiska engagemang. Flera konkreta åtgärder harvidtagits av de politiska partierna.Ökad politisk jämlikhetMedborgarnas möjligheter att påverka den politiska processen skall bli merjämlika än de är i dag.Det krävs kraftansträngningar för att bekämpa det utanförskap som framför alltmånga ungdomar, arbetslösa och personer med utländsk bakgrund känner. Ungdomarär i allmänhet politiskt intresserade och har ett engagemang utanför detpolitiska livet, t.ex. i enfrågerörelser. Deras passivitet när det gällerdeltagande i de traditionella kanalerna för inflytande är en kritik mot dessa.Enligt upplever många att de politiska partierna och dentraditionella politiken inte är till för dem.