prop · GQ031 · 2002-10-08 00:00:00 — 2000/01: FiU16) att regeringen skall återkomma till med utökad jämförande informa- tion om statsbudgetens utgifter samt öka insla- get av internationella jämförelser av offentliga utgifter i rapporteringen till . ekonomiska vårproposition redovisades en tids- serie över de takbegränsade utgifterna. I detta avsnitt redovisas en internationell jämförelse av de offentliga utgifterna. En internationell jämförelse av offentlig ut- gifter bör avse hela den offentliga sektorn. Län- der delar upp ansvaret för offentligt finansierade verksamheter mellan stat, socialförsäkrings- system, delstater och kommuner på olika sätt. En jämförelse mellan enbart statliga utgifter skulle därför inte ge någon användbar informa- tion om det offentliga åtagandet, utan endast be- skriva statens roll och ansvar i olika länder. Internationella jämförelser av offentliga ut- gifter försvåras av definitionsskillnader och kva- litetsbrister i den statistiska redovisningen. Ar- bete pågår, både internationellt och nationellt, för att förbättra kvaliteten. För att jämföra de offentliga utgifterna används i detta avsnitt nationalräkenskapsdata ändamålsfördelad enligt Classification of Function of Government (COFOG), som är en internationell standard, vilken bl.a. används i EU-ländernas rapportering till . COFOG delar in de offentliga utgifterna på 10 huvudändamål.23 På grund av osäkerhet i datamaterialet har dessa aggregerats i 23 Allmänna offentliga tjänster (ändamål 01), Försvar (ändamål 02), Sam- hällsskydd och rättsskipning (ändamål 03), Ekonomiska frågor (ändamål 04), Miljöskydd (ändamål 05), Bostadsförsörjning och samhällsplanering (ändamål 06), Hälso- och sjukvård (ändamål 07), Fritid, kultur och religion (ändamål 08), Utbildning (ändamål 09), samt Socialt skydd (ändamål 10). procent av BNP. Regeringen använder samma definition i redovisningen av utgiftskvot som (). Med t.ex. EU:s definition, som används i genomgången nedan, blir utgiftskvoten högre.25 Med definition blir utgiftskvoten ca 2 lägre än regeringens och KI:s definition.26 Som nämndes ovan påverkas internationella jämförelser av offentliga utgifter av hur olika länder konstruerat sina transfererings-, bidrags- och skattesystem samt på hur stor del av offent- ligt finansierade varor och tjänster som produce- ras i egen regi. De svenska transfereringssyste- men är, med några undantag, skattepliktiga vilket blåser upp både inkomster (skatter) och utgifter (högre bidrag, brutto), utan att påverka den of- fentliga sektorns finansiella sparande. Över- gången till beskattade garantipensioner 2003 medför t.ex. att utgiftskvoten ökar med 0,5 pro- centenheter. stiger skattekvoten med samma belopp och de offentliga finanserna på- verkas inte. En övergång från brutto- till netto- ersättningar i de offentliga transfereringssyste- men skulle sänka den svenska utgiftskvoten med . En annan faktor som på- verkar utgiftskvoten är i vilken utsträckning län- der använder bidrag eller skatteavdrag för att 24På grund av databrist ingår ej samtliga EU-länder. Genomgången i följande avsnitt omfattar samtliga EU-länder förutom , , och . I bilaga 2, Svensk ekonomi, avsnitt 11, beskrivs ändamålsfördelade offentliga utgifter ytterligare. Data för avser 1999. 25Skillnaden mellan EU:s och regeringens definition beror till stor del på att EU räknar konsumtionsutgifterna brutto på utgiftssidan, dvs. exklusive avdrag för försäljningsintäkter, som redovisas på inkomstsidan. På så sätt blåses både inkomster och utgifter upp, utan att de egentliga konsumtionsutgifterna, så som nationalräkenskaperna redovisar dem, eller de offentliga finanserna påverkas. 26Skillnaden mellan regeringens och definitioner förklaras av att redovisar kapitaltransaktioner netto. Regeringen redovisar kapitaltransaktioner brutto, vilket ger högre utgifter. Även om dessa skillnader beaktas blir jämförelsen fortfarande till viss del missvisande, eftersom utgiftskvoten inte tar hän- syn till hur olika länder finansierar sina trygg- hetssystem. I ligger de flesta systemen inom den offentliga sektorn, medan de i andra länder kan finansieras genom t.ex. obligatoriska avtal mellan arbetsmarknadens parter. I det sist- nämnda fallet inkluderas inte utgifterna i den offentliga sektorn. Ändamålsfördelade offentliga utgifter i EU I genomsnitt uppgår den offentliga sektorns primära utgifter, dvs. totala utgifter exklusive ränteutgifter, i EU till av BNP. Detta kan jämföras med som har en utgiftskvot som är lägre.27 Högst primära utgifter har , av BNP, tätt följt av bl.a. och vars utgiftskvoter uppgår till . Lägst primära utgifter har vars utgifter motsvarar av BNP. De offentliga utgifterna grupperas i denna genomgång i fyra områden: N Allmän offentlig förvaltning m.m. (COFOG 0106); N Hälso- och sjukvård (COFOG 07); N Utbildning m.m. (COFOG 0809); N Socialt skydd (COFOG 10). Utgifterna för ändamålsgrupperna hälso- och sjukvård samt utbildning m.m. uppgår i genom- snitt till av BNP, se tabell 4.23 och diagram 4.3. En betydande del av utgifterna avser socialt skydd, motsvarande av BNP. Allmän offentlig förvaltning m.m. förbru- kar i genomsnitt av BNP. 27 Se EU kommissionens publikation Nr 3 2002, European Economy: in the EMU 2002. I publikationen görs även en mer omfattande genomgång av ändamålsfördelade offentliga utgifter. utgifter för allmän offentlig förvalt- ning m.m. ligger något över genomsnittet medan och utgifter ligger något under. Inom ändamålet hälso- och sjukvård re- dovisar relativt höga utgifter, ca 8 pro- cent av BNP, vilket kan jämföras med och , som har jämförelsevis låga utgifter, av BNP. Inom utbildning m.m. uppvisar höga utgifter, och låga utgifter, . Lägst utgifter för det sociala skyddet har . Även , och har relativt låga utgifter inom detta ända- mål. Fem länder har utgiftskvoter över 20 pro- cent för socialt skydd: , , Tysk- land, och . Diagram 4.3 Offentliga utgifter som andel av BNP Allmän off förv. Utbildning, fritid, kultur Källor: , och . Trots att medlemsländernas totala utgifter, i för- hållande till BNP, skiljer sig åt, uppvisar utgif- ternas sammansättning stora likheter, se tabell 4.23 och diagram 4.4. Inom vissa ändamålsgrup- peringar är andelen av de totala utgifterna den- samma oavsett om ländernas totala utgifter i förhållande till BNP skiljer sig åt. Prioriteringen mellan olika utgifter är relativt likartad obero- ende av den totala utgiftsnivån. Diagram 4.4 Offentliga utgifternas andel av totala utgifter Procent av primära utgifter Allmän off förv. Utbildning, fritid, kultur Källor: , och . I genomsnitt används av ut- gifterna, exklusive räntor, till ändamålen allmän offentlig förvaltning m.m. använder ungefär lika stor del av de offentliga utgifterna på denna ändamålsgrupp som genomsnittet. Avvikande är framför allt med relativt låg andel. använder en jämförelsevis mindre andel av sina utgifter till hälso- och sjuk- vård, . och spenderar en förhållandevis stor del av sina ut- gifter på utbildning m.m., . och använder av utgifterna för utbildning m.m. De största skillnaderna återfinns inom socialt skydd. Lägst andel av de utgifterna har med , högst andel har och med . Flertalet länder förbrukar av sina totala utgifter för detta ändamål. Tabell 4.23 Offentliga utgifter i 11 EU-länder Andel av BNP och procent av BNP Allmän offentlig förvaltning m.m. Offentliga utgifter exkl. räntor Andel av totala utgifter Allmän offentlig förvaltning m.m. Anm.: Datamaterialet lider av kvalitetsbrister och vissa korrigeringar har gjorts för att delarna skall summera till rätt totalbelopp. I de fall de ändamålsfördelade utgifterna inte summerat till de totala utgifterna har posten Allmän offentlig förvaltning m.m. korrigerats. Källor: och . Den offentliga sektorns inkomster utgörs till av skatter. Skatterna består till av skatt på arbete, dvs. statlig och inkomstskatt, arbetsgivaravgifter och allmän pensionsavgift, av konsum- tionsskatter och av kapitalskatter. Den stora andelen löneskatter innebär att utvecklingen av skatterna till stor del beror på hur sysselsättning och löner utvecklas. Fördel- ningen mellan de olika skatterna är stabil . Utvecklingen av skatterna och övriga inkomster framgår av tabell 5.1. De periodiserade skatterna (se avsnitt 5.2), vilka inkluderar de skatter som betalas till Europeiska unionen (EU), ökar mellan 2001 2004 med . Ökningen förklaras i huvudsak av tillväxten i kom- munskatter, arbetsgivaravgifter och mervärdes- skatt. Den årliga ökningen är ojämn och varierar . Den svaga utvecklingen förklaras till största delen av de skattesänkningar som trädde ikraft medan ökningen 2003 till viss del förklaras av att det särskilda grundavdraget för pensionärer ersätts med en beskattad garantipension. Omläggningen innebär dock ingen budget- förstärkning eftersom de ökade skatteintäkterna motsvaras av ökade pensionsutbetalningar. Som framgår av tabell 5.2 är den underliggande årliga förändringen betydligt jämnare och uppgår till . Tabell 5.1 Offentliga sektorns periodiserade skatter, offentliga sektorns inkomster enligt nationalräkenskaperna och statsbudgetens inkomster 20012004 Miljarder kronor och procent Offentlig sektor, periodiserade -0,9 Offentlig sektor enligt NR -1,6 -4,5 -2,5 -44,5 -10,5 -1,5 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . Den offentliga sektorns finansiella sparande baseras på den redovisning av skatter som tillämpas i nationalräkenskaperna (NR). Enligt denna redovisningsmetod beräknas skatterna att öka med , medan de periodiserade skatterna beräk- nas öka med . Den långsam- mare utvecklingen av skatterna enligt NR för- av stora periodiseringseffekter i början av perioden. Effekterna avser bl.a. hushållens skatt på kapitalvinster som i NR- redovisningen påverkar skatterna först . Tabell 5.2 Offentliga sektorns skatter, underliggande årlig förändring 20022004 Statsbudgetens skatteinkomster minskar med . Den svaga utvecklingen förklaras dels av beslutade skatteändringar, dels av periodiserings- effekter avseende hushållens skatt på kapitalvinster. beräknas statsbudgetens skatteinkomster minska med främst till följd av omlägg- ningen av det kommunala momssystemet. kommer återbetalning av mervärdesskatt till kommuner (kommuner och landsting) att belasta inkomsttiteln 1512 Kom- pensation för mervärdesskatt till kommuner och landsting som det generella stats- bidraget minskas med motsvarande belopp. Om- läggningen, som är saldoneutral, uppgår till . Övriga inkomster på stats- budgeten beräknas minska med . Inkomster av försåld egendom beräknas öka med som motverkas av att inlevererade överskott minskar med bl.a. till följd av att den extra utdelningen som beslutat om enbart gäller 2001 och 2002. Sedan beräkningen till ekonomiska vårproposition har de periodiserade skatterna definierats om. Definitionen av periodiserade skatter överensstämmer numera med hur NR definierar vad som är skatter. En skillnad mellan de olika redovisningsprinciperna består av periodiseringseffekter. Ytterligare en skillnad är att NR i regel enbart redovisar de skatter som tillhör den offentliga sektorn, dvs. exklusive de skatter som tillhör EU. För att få en korrekt jämförelse med beräkningen till vårpropo- sitionen har skatteintäkterna som de redovisas i vårpropositionen räknats om enligt den nya definitionen. Ytterligare en skillnad jämfört med hur de periodiserade skatterna redovisades i vårpropo- sitionen är att enbart vissa nedsättningar av skatter inkluderas i de periodiserade skatterna och skatterna som de redovisas enligt NR. Sedan skattekontots införande 1998 har ett antal beslut fattats om att ge ekonomiskt stöd till skatt- skyldiga via krediteringar mot skattekontot. Samtliga dessa stöd redovisas med negativt tecken under inkomsthuvudgruppen 1700 Nedsättningar av skatter på statsbudgetens inkomstsida. Emellertid är vissa av dessa ned- sättningar att likställa med ett bidrag. Utmär- kande för sådana stöd är att de inte har någon direkt koppling till skatteunderlaget. Även sådana nedsättningar som beror på att den slutliga skatten skulle bli negativ, exempelvis skattereduktionen för pensionärer med låga pensioner, är att likställa med ett bidrag. Följande nedsättningar har bedömts vara likställda med bidrag, sysselsättningsstöd till kommuner, skattereduktion för pensionärer samt nedsättning för kommuner avseende bredbandsanslutning, och skall därför inte påverka skatterna. Övriga nedsättningar påverkar däremot både de periodiserade skatterna och skatterna som de redovisas i NR. I jämförelse med beräkningen till vårproposi- tionen har de periodiserade skatterna och skatterna enligt NR räknats upp med i genom- snitt 20022004. Ökningen förklaras främst av högre skatte- intäkter på löner och konsumtion. De beräknade skatteinkomsterna på statsbudgeten har revide- rats ned med i genomsnitt , vilket i huvudsak förklaras av den nämnda omläggningen av återbetalningen av mervärdes- skatt. Statsbudgetens övriga inkomster har i jämförelse med vårpropositionen räknats ned med 2002. Föränd- ringen förklaras av lägre inkomster av försåld egendom. och framåt har de övriga inkomsterna räknats ned med . Tabell 5.3 Bruttoeffekter av regeländringar 19992004 -5,7 -0,8 -2,4 -1,3 Sänkt skatt från på inkomster upp till övre skiktgräns -4,2 -1,3 Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift Höjd övre () och nedre () skiktgräns -2,2 -3,3 -2,4 -0,4 -0,2 -0,2 -0,1 -0,7 -1,3 -1,7 -1,3 Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift -2,0 -1,8 -6,8 -0,3 -0,1 -0,2 -3,2 -15,8 -16,9 -22,4 Skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare () -3,2 -0,3 -1,6 Skattereduktion för allmän pensionsavgift -15,8 -16,6 -17,3 -3,5 -2,5 -3,1 Återföring från skatteutjämningsreserv upphör -2,1 Förlängd periodiseringsfond från 5 till 6 år -2,5 Höjd avsättning till periodiseringsfond från -2,5 Återköp egna aktier, sänkt skatt investmentbolag, nedsättning stödomr. -0,5 Socialavgifter och allmän pensionsavgift -0,7 -0,9 -0,8 Höjt tak för allmän pensionsavgift från 7,5 till 8,06 basbelopp Höjd allmän pensionsavgift från 6,95 till Sänkta socialavgifter från 33,06 till och från 32,92 till -1,2 -0,9 -0,8 -2,0 -0,6 -4,0 -1,8 -0,3 -0,2 Sänkt skattesats, markvärde för vattenkraft från 2,21 till -1,2 Sänkt skattesats för hyreshus, bostadsdel 1989/90 från 1,2 till -0,2 Hyreshusbostadsdel, återinförd omräkning Hyreshusbostadsdel, sänkt skattesats från 1,5 till 1,3 till 1,2 till -0,8 -0,4 -4,0 Småhus, sänkt skattesats från 1,5 till -5,8 Begränsningsregel fastighetsskatt, nytt taxeringsförfarande -0,2 -0,3 -0,2 Höjda fribelopp för förmögenhetsskatt -2,2 -1,8 Höjd kapitalvinstskatt för privatbostäder från -0,1 -0,3 Höjd el-skatt med 1,8, 1,2 resp. /kWh Höjd dieselskatt med /liter -1,0 Förändrad avdragsrätt för kraftvärmeverk -1,6 -3,9 -0,2 -1,4 -1,3 -0,5 -0,6 -0,3 -0,2 -0,1 -1,3 Sänkt mervärdesskattesats för personbefordran från -1,0 Sänkt mervärdesskattesats på böcker och tidskrifter från -1,3 Sänkt skatt på vissa byggtjänster -0,4 -1,2 Sänkt skatt på vin -0,6 Slopad försäljningsskatt på lätta lastbilar m.m. -0,3 Tobaksskatt, höjd skatt på lågpriscigaretter -0,1 -13,2 -8,3 -20,9 -25,0 -1,6 varav förslag i denna proposition -1,2 Anm: Förslaget till individuell kompetensutveckling beräknas enligt lagrådsremiss träda i kraft . 5.1.1Makroekonomiska förutsättningar skatteslagen redovisas i tabell 5.3 brutto- Prognosen över skatteintäkterna baseras på de makroekonomiska förutsättningar som finns redovisade i avsnitt 4.2. I tabell 5.4 redovisas de antaganden som har störst inverkan på skatte- intäkterna samt förändringar i förhållande till ekonomiska vårproposition. Jämfört med vårpropositionen har lönesum- man reviderats upp med 0,7 procent- enheter, bland annat till följd av det höga utfallet . Konsumentprisindex (KPI) junijuni 2002 blev högre än vad som beräknades till vårprop- ositionen. Tabell 5.4 Makroekonomiska förutsättningar och förändringar jämfört med vårpropositionen Timlön, utbetald lönesumma, hushållens konsumtionsutgifter, KPI och utdebitering: årlig procentuell förändring; prisbasbelopp och skiktgräns: kronor -0,1 -0,5 Den högre inflationen 2002 påverkar både pris- basbelopp och skiktgränser för uttag av statlig inkomstskatt. har den nedre skikt- gränsen justerats upp med . Den övre skiktgränsen har justerats upp med . Utvecklingen mellan åren för de olika skatte- slagen beror dels på de underliggande skatte- basernas förändring, dels på beslutade eller föreslagna regeländringar. För att enklare kunna följa den underliggande utvecklingen av de olika effekterna av de viktigaste regeländringarna för perioden 19992004. Beloppen visar den årligt tillkommande intäktsförändringen till följd av ändrade skatteregler. Tabell 5.5 visar hur den underliggande förän- dringen av fastighetsskatten kan beräknas. Den underliggande förändringen 2001 uppgår således till istället för den redovisade minskningen på . Tabell 5.5 Fastighetsskatt årlig förändring 20012004 -2,1 -3,3 -0,3 -0,2 Det är viktigt att understryka att de redovisade beloppen i tabell 5.3 avser periodiserade brutto- effekter. Indirekta effekter på offentliga utgifter och andra skattebaser via förändringar i löner, priser och vinster beaktas inte. Effekterna på de kassamässiga inkomsterna och inkomsterna enligt NR är i regel mindre införandeåret p.g.a. uppbördsförskjutningar och jämkningar. Osäkerheten i bedömningen av de olika skatte- basernas utveckling varierar. Prognoser på lönebaserade skatter och konsumtionsskatter är beroende av hur väl den makroekonomiska prognosen om sysselsättning, konsumtion m.m. stämmer överens med den faktiska utvecklingen. I grova drag innebär 1 procents förändring av lönesumman att skattebasen förändras med och skatteintäkterna med . Om den privata konsumtionen förändras leder det till förändrade momsintäkter med . Variationen i skatteunderlagen över åren är generellt sett större för bolagens inkomstskatt och hushållens skatt på kapitalvinster än för lönebaserade skatter och konsumtionsskatter. För exempelvis lönesumman uppgår en typisk förändring mellan två på varandra följande år till . Förändringar av privat konsumtion ligger på motsvarande nivå. Det kan jämföras med underlaget för kapitalvinster där avvikelser på är mer regel än undantag. Tabell 5.6 Den offentliga sektorns skatteintäkter 19992004 -2,6 -17,1 -35,4 -58,1 -54,8 -56,6 -0,4 -6,0 -5,9 -6,0 -6,7 -6,9 -7,2 Skatt på varor och tjänster Skatt på vin m.m. -2,0 -2,2 -4,2 -6,6 5.2Offentliga sektorns skatter periodiserad redovisning Den periodiserade redovisningen visar de skatter som avser ett visst inkomstår. Dessa skatter har en direkt koppling till det aktuella årets skatte- regler och de makroekonomiska förutsättnin- garna i form av timlön, sysselsättning, inflation m.m. De periodiserade skatteintäkterna för offentliga sektorn redovisas i tabell 5.6. Med början inleddes en skatte- reform som innebär att löntagare och övriga personer med pensionsgrundande inkomst kom- penseras för effekterna av den allmänna pen- sionsavgiften. Kompensationen ges i form av en skattereduktion i kombination med en begrän- sad avdragsrätt för pensionsavgiften. För att begränsningen av avdragsrätten inte skulle öka uttaget av statlig skatt gjordes för inkomståren 20002002 tekniska justeringar av både den nedre och den övre skiktgränsen. på- börjades en förändring som syftade till att andel- en skattskyldiga som betalar statlig inkomstskatt skall minska till . Utöver dessa justeringar skiktgränserna har den nedre även indexuppräknats med inflationen plus , medan den övre skiktgränsen endast har indexerats med inflationen. De genomförda förändringarna redovisas i tabell 5.7. Tabell 5.7 Inkomstskattereformen 20002002 Andel med statlig skatt -1,4 -1,0 -2,8 -1,6 Statlig inkomstskatt tas ut på den beskattningsbara inkomst som överstiger . tas ut på den del som överstiger . beräknas skatteintäkterna minska något beroende på höjda skiktgränser. Av ökningen 2004 på förklaras av att det fasta beloppet om åter blir en statlig inkomstskatt. beräknas de som tas ut på inkomster som överstiger den övre skiktgränsen uppgå till ca . Efterföljande år beräknas intäkterna till ca . Jämfört med ekonomiska vårpropo- sition har den statliga skatten 2001 justerats ned med . Justeringen är en anpassning till det preliminära taxeringsutfallet och påverkar nivån även . Den kommunala inkomstskatten beror bl.a. på hur löner och andra inkomster utvecklas. Prog- nosen över hushållens skattepliktiga inkomster redovisas i tabell 5.8. Tabell 5.8 Skattepliktiga inkomster 20002004 Även regeländringar och ändringar i den kom- munala utdebiteringen har stor betydelse. beräknas kommunalskatterna öka med . Den årliga förän- dringen varierar med . Den påbörjade inkomstskattereformen har en positiv inverkan på kommunernas intäk- ter för åren 20002002 medan pensionsreformen ökar intäkterna 2003. Tabell 5.9 visar den under- liggande utvecklingen när intäkterna korrigerats för regeländringar och förändringar i den kom- munala utdebiteringen. Den underliggande ut- vecklingen är betydligt jämnare och den årliga förändringen uppgår till . Tabell 5.9 Förändring av skatt 20012004 Jämfört med vårpropositionen har prognosen justerats upp främst till följd av en högre lönesumma. Förändringen påverkar även prognosen . förklaras ökningen även av en antagen höjd utdebitering om i landstingen, vilket ökar intäkterna med . -17,1 -35,4 -58,1 -54,8 -56,6 -0,4 -0,7 -0,4 -0,3 Under Skattereduktioner m.m. redovisas skatte- reduktioner och ett antal till beloppet mindre skatter och avgifter, exempelvis skattetillägg, förseningsavgift och expansionsfondsskatt. Skattereduktionerna redovisas i tabell 5.10. Tabell 5.10 Skattereduktioner 20002004 -15,6 -33,0 -51,2 -52,9 -54,8 -3,2 -3,3 -4,6 -3,5 -3,5 -3,5 -0,2 -0,2 -0,3 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,0 -0,0 -0,0 -18,9 -36,9 -59,8 -56,5 -58,4 Anm: Skattereduktion för anslutning till bredband beräknas till ca under 20012003. Den beloppsmässigt största reduktionen är skattereduktion för allmän pensionsavgift. Reduktionen infördes och uppgick då till . genomfördes andra och tredje steget av inkomst- skattereformen, vilket ökar skattereduktionerna med 17 respektive . beräknas skattereduktionen uppgå till . En skattereduktion för låg- och medelinkom- sttagare infördes . Kostnaden uppgick då till . utvidgades reduktionen till att omfatta alla med en taxerad inkomst istället för enbart pensionsgrundande inkomst. Omläggningen medförde att även pensionärerna fick del av reduktionen och att reduktionsbeloppet ökade till . tas reduktionen bort och ersätts med en höjning av det allmänna grundavdraget. medges även skattereduktion för avgifter till fackföreningar. Förändringen jämfört med beräkningen till ekonomiska vårproposition förklaras av korrigeringar i linje med det preliminära taxeringsutfallet samt förändringar i löner och beskattade förmåner. -7,8 -9,0 -7,2 -5,5 Den statliga skatten på kapitalinkomster utgörs av nettot av skatt på inkomsträntor, kapital- vinster och skattereduktion för utgiftsräntor m.m. Skatteintäkterna beräknas minska med . Minskningen förklaras till största delen av lägre kapitalvinster och högre kapitalförluster. Även 2002 minskar skatteintäkterna, vilket beror på att kapitalvinsterna beräknas falla ytterligare. Prognosen avseende 20032004 utgår från att kapitalvinsterna anpassas till en långsiktig nivå om av BNP. Tabell 5.11 visar hur inkomster och unders- kott av kapital utvecklas . Minskningen av kapitalvinsterna är tydlig vilket påverkar kapitalinkomsterna i samma riktning. Tabell 5.11 Kapitalinkomster 20002004 () har på uppdrag av för inkomståren 1999 och 2000 genomfört en undersökning av hushållens kapitalvinster. Undersökningen utgörs av ett urval deklarationer och ger en bild av hur kapitalvinsterna är fördelade på vinster och förluster från försäljning av reala tillgångar som fastigheter och bostadsrätter respektive finansiella tillgångar såsom aktier m.m. Eftersom undersökningen är ett urval avviker de totala kapitalvinsterna respektive förlusterna från de utfall som redovisar i sitt årliga taxeringsutfall.