prop · GQ031d12 · 2002-10-08 00:00:00 — Ekonomisk trygghet 11 vid ålderdom 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Förslag till riksdagsbeslut....................................................................................... Ekonomisk trygghet vid ålderdom........................................................................ Insatser inom politikområdet ............................................................... Insatser utanför politikområdet ........................................................... Analys och slutsatser............................................................................. 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna.................................................. 20:3 Bostadstillägg till pensionärer....................................................... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet och politikområdet............................... 2.2Härledning av ramnivå 20032004, Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet Anslagsutveckling 20:1 Ålderspensioner............................................................ Härledning av anslagsnivå 20032004, för 20:1 Ålderspensioner ..................... Anslagsutveckling 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna ................................. Härledning av anslagsnivå 20032004, för 20:2 Efterlevandepensoner ............ Anslagsutveckling 20:3 Bostadstillägg till pensionärer...................................... 2.9Härledning av anslagsnivå 20032004, för 20:3 Bostadstillägg till Anslagsutveckling 20:4 Delpension .................................................................... Härledning av anslagsnivå 20032004, för 20:4 Delpension ............................. Anslagsutveckling 20:5 Äldreförsörjningsstöd .................................................. Härledning av anslagsnivå 20032004, för Äldreförsörjningsstöd.................... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 2.1Pensionärsgruppens inkomststandard som andel av övrigas 2.2Förändring i kronor jämfört med av offentlig pensionsinkomst före skatt 19911999, medianvärden priser........................................ 2.3Andelen pensionärer och övriga med låg ekonomisk standard (av medianvärdet av inkomststandarden för alla i samhället) 2.4Andel kvinnor respektive män bland ålderspensionärerna med BTP 2.5Medelårsbelopp per BTP-tagare bland ålderspensionärer 19912001 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner följande mål: Personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension skall garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Efterlevande make skall ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter dödsfall (avsnitt 2.4), 2.för anvisar anslagen under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt följande uppställning: 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 2 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom omfattar politikområdet Ekonomisk äldrepolitik. innefattar anslagen garantipension till ålderspensionärer och efterlevande, omställningspension, änkepension i form av tilläggspension, bostadstillägg till pensionärer, delpension samt äldreförsörjningsstöd. Politikområdet underindelas i två verksamhetsområden: Ersättning vid ålderdom där ålderspension, delpension, äldreförsörjningsstöd och bostadstillägg ingår, och Ersättning vid dödsfall som omfattar efterlevandepension till vuxna. Utgifterna för utgiftsområdet blev år högre än anslagna medel. 2002 beräknas utgifterna bli 290 miljoner högre än anvisade medel. Detta innebär en avvikelse med . Utgiftsområdet kommer att påföras markant ökade utgifter . Utgifterna beräknas till 2003, vilket är högre än . Anledningen är att garantipension ersätter nuvarande folkpension, pensionstillskott och det särskilda grundavdraget för pensionärer. Garantipensionen är en utfyllnad mot den inkomstrelaterade pensionen. I och med att det särskilda grundavdraget avskaffas beskattas garantipensionen fullt ut. För att bibehålla nettot måste bruttopensionen därmed höjas vilket innebär en utgiftsökning med . Vi- dare tillkommer äldreförsörjningsstödet inom utgiftsområdet vilket innebär en utgiftsökning med . Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet och politikområdet Anslag 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna Anslag 20:3 Bostadstillägg till pensionärer Totalt för utgiftsområde 11 och politikområde Ekonomisk trygghet vid ålderdom 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition. 2Nytt anslag fr.o.m. . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Tabell 2.2 Härledning av ramnivå 20032004, Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Förändring till följd av: Överföring till/från andra utgiftsområden Samhällets stöd inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom redovisas i huvudsak som anslag på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av detta finns också stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av olika särregler i skattelagstiftningen. Dessa stöd brukar betecknas som saldopåverkande skatteavvikelser. syfta till att påverka hushållens och företagens inkomster och priser. Skatteförmånerna kan vara motiverade av fördelningspolitiska eller andra skäl. Om en skatteförmån slopas, allt annat lika, leder detta till en budgetförstärkning för den offentliga sektorn. Den traditionella redovisningen av anslag beaktar inte den samtidiga förekomsten av skattepliktiga och icke skattepliktiga transfereringar på budgetens utgiftssida. Blandningen av skattepliktiga och icke skattepliktiga transfereringar medför att kostnaderna för dessa inte är direkt jämförbara. Nedan redovisas de skatteavvikelser som är hänförbara till utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. I tabellen redovisas skatteavvikelserna netto och brutto. En nettoberäknad skatteavvikelse visar storleken på den skattefria transferering som fullt ut kompenserar de skattskyldiga om skatteavvikelsen tas bort. En bruttoberäknad skatteavvikelse visar storleken på motsvarande skattepliktiga transferering. Ett streck i tabellen visar att avvikelsen inte kunnat beräknas. Arbetsgivares kostnader för arbetstagares pension Avsättning till personalstiftelse (pension) Särskilt grundavdrag för pensionärer1 1 Icke saldopåverkande avvikelse. Arbetsgivares kostnader för arbetstagares pension Arbetsgivarens kostnader skall inte tas upp till beskattning hos arbetstagaren om kostnaderna avser tryggande av pension genom avsättning eller pensionsförsäkring inom vissa ramar. Eftersom avsättningen utgör ersättning för utfört arbete ligger ersättningen till grund för särskild löneskatt. Skatteavvikelsen vad gäller inkomstskatten beror på skillnaden i marginalskatter vid avsättning och utbetalning av pensionen. Avdrag får göras för erlagda pensionspremier. Avdragen är begränsade beloppsmässigt. Om marginalskatten vid utbetalningen av pensionen är lägre än vid inbetalningen av premien uppstår en skatteavvikelse. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Avsättning till personalstiftelse (pension) Arbetsgivare får göra avdrag med det belopp som förts över till personalstiftelse för tryggande av pensionsutfästelse. Stiftelsen är mer förmånligt beskattad än näringsidkaren. Om marginalskatten vid utbetalningen av pensionen är lägre än vid inbetalningen av premien uppstår en avvikelse. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Avkastningen på medel reserverade för pensionsändamål beskattas lägre än för kapitalinkomster. Skatten tas ut på en schablonberäknad avkastning, och skattesatsen är satt till . Skatteavvikelsen avser skatt på kapitalinkomst. Bostadstillägg till pensionärer () Ersättningen i form av bostadstillägg till pensionärer och särskilt bostadstillägg till pensionärer är skattefri. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Ersättningen i form av äldreförsöjningsstöd är skattefri. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Särskilt grundavdrag för pensionärer () Grundavdraget för skattskyldiga med folkpension (ålderspension till personer födda eller tidigare, förtidspension, änkepension m.m.) avviker från det grundavdrag som aktiva skattskyldiga är berättigade till. Det särskilda grundavdraget (SGA) uppgår för inkomstår 2002 till 1,3969 prisbasbelopp för gift skattskyldig och för annan skattskyldig till 1,5749 prisbasbelopp, och reduceras med ökad pensionsinkomst. Av- draget kan dock aldrig vara lägre än det avdrag som aktiva skattskyldiga erhåller. Avvikelsen avser inkomstskatt. Skatteavvikelsen upphör i och med att SGA avskaffas. Regeringens förslag: Personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension skall garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Efterlevande make skall ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter dödsfall. Skälen för regeringens förslag: Målet för politikområdet har varit att personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension skall garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Regeringens ambition är att skyddet för efterlevande skall täckas in av målet. Som en del i arbetet med att mäta graden av måluppfyllelse inom politikområdet genomför regelbundet studier över ålderspensionärernas ekonomiska standardutveckling. Bl.a. mäts pensionärernas ekonomiska standard över tiden, dels inbördes, dels i förhållande till övriga individer i samhället. Mot bakgrund av det utvidgade målet har regeringen givit i uppdrag att ta fram metoder för att mäta hur den ekonomiska standarden för ett hushåll påverkas vid ett dödsfall samt redovisa beräkningar av detta. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Alla som bor i skall kunna känna trygghet i livets alla skeden. Att ständigt behöva oroa sig för sin ekonomi är inte förenligt med en värdig ålderdom. Regeringen vill därför fortsätta att förbättra villkoren för de sämst ställda pensionärerna. Äldre personer skall inte vara beroende av socialbidrag för att klara sin dagliga försörjning. införs därför ett äldreförsörjningsstöd som skall garantera alla som bor i och som har fyllt en skälig levnadsnivå. träder det reformerade pensionssystemet i full kraft i och med att de som är födda då fyller och kan beviljas garantipension. Därmed har alla delar av pensionsreformen fallit på plats. Det reformerade pensionssystemet innebär att nu har ett modernt och politiskt stabilt pensionssystem som automatiskt följer den ekonomiska och demografiska utvecklingen. Systemet, som bygger på livsinkomstprincipen, dvs. att varje inbetald avgift ger rätt till pension, ger människor en större möjlighet att själva påverka storleken på sin framtida pension. Det är därför av stor vikt att kunskapsnivån om hur pensionssystemet fungerar är hög. Regeringen anser därför att det är viktigt att de försäkrade ges sådan information att alla, redan tidigt i livet, ges förutsättningar att kunna planera inför sin pensionering. Här spelar de årliga pensionsbeskeden, och att budskapen i dessa når fram, en avgörande roll. Utöver den allmänna pensionen har kompletterande pensionsinkomster, i form av tjänstepensioner och privata pensionsförsäkringar, för många en väsentlig betydelse för den totala pensionsinkomsten och därmed för pensionsplaneringen. Utvecklingen går mot att pensionsinkomsten kommer att komma från alltfler håll och att den i allt större utsträckning kommer att vara avgiftsbaserad. Att få en total bild över sin framtida pension blir därigenom mer komplext. För att uppnå målsättningen om att försäkrade skall ges möjlighet att planera för sin pension blir det därför alltmer angeläget att de kompletterande pensionsinkomsterna redovisas samlat. Mellan RFV, PPM och pågår ett samarbete för att åstadkomma en internetbaserad informationstjänst som sammanställer och ger den enskilde en samlad bild av hela den framtida Enligt planerna skall internetportalen kunna tas i bruk . En sådan samlande portal innebär enligt regeringens uppfattning en betydelsefull förbättring vad gäller informationen och därmed förutsättningen för att kunna planera för sin framtida pension. Politikområdet förändras avsevärt i och med att det reformerade ålderspensionssystemet då träder i full kraft. Den första åldersgruppen som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet, dvs. personer som är födda , fyller då och kan beviljas garantipension. Det nuvarande grundskyddet, folkpension, pensionstillskott samt särskilt grundavdrag (SGA) försvinner helt . Det nya grundskyddet, garantipensionen, är högre än folkpension och pensionstillskott men är fullt beskattad. Garantipensionen är bosättningsbaserad och för oavkortad garantipension krävs bosättning i . De första utbetalningarna av inkomstrelaterad pension enligt det reformerade ålderspensionssystemet gjordes . Beskrivningar som avser de inkomstrelaterade delarna av ålderspensionssystemet återfinns i avsnittet om ålderspension vid sidan av statsbudgeten. Garantipension till personer födda eller tidigare Som en anpassning till det reformerade ålderspensionssystemet beslutade (prop.1999/2000:127) om ändrade regler för de ålderspensionärer som inte omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet. Det gäller de personer som är födda eller tidigare och som har ålderspension enligt det gamla folkpensions- och ATP-syste- met. Anpassningen av reglerna innebär att dagens grundskydd i form av folkpension, pensionstillskott och det särskilda grundavdraget även för denna grupp ersätts med en fullt beskattad garantipension. Detta medför att pen- sionerna för de cirka 1,6 miljoner personer som har ålderspension vid utgången av 2002 skall omvandlas och betalas ut enligt de anpassade reglerna. Det belopp som betalas ut i pension skall, efter avdrag för preliminär skatt, vara ungefär lika stort efter omvandlingen som före. Ett påslag görs för att garantera att ingen skall förlora på övergången till en beskattad pension. Höjningarna i en kommun med genomsnittlig kommunalskatt är för dem som enbart har folkpension och pensionstillskott, varav är en real förbättring. beslutade (prop. 1999/2000:91) att anpassa reglerna för efterlevandepensionerna till det reformerade ålderspensionssystemet . I efterlevandepensionen ingår, förutom ett grundskydd, inkomstrelaterade förmåner i form av barnpension, omställningspension och övergångsvis änkepension. För dem som beviljas efterlevandepension på grund av ett dödsfall som inträffar 2003 eller senare, förlängs den period som omställningspension kan betalas ut i två steg. För efterlevande utan barn förlängs perioden från 6 . gäller 12 månader. För familjer med barn i åldrarna förlängs omställningspensionen från 6 månader 2003. gäller 24 månader. För efterlevande med barn gäller som tidigare att de har rätt till förlängd omställningspension till dess det yngsta barnet fyller . Särskild efterlevandepension, SEP, kan inte beviljas om dödsfallet inträffar efter 2002, men de som vid utgången av 2002 har SEP får behålla den enligt övergångsregler. inkomstprövas änkepension i form av folkpension och pensionstillskott. Eftersom både folkpension och pensionstillskott försvinner , avskaffas inkomstprövningen av änkepensionerna. Bostadstillägg till pensionärer m.fl. beslutade (prop. 2000/01:140) om ändrade regler avseende bostadstillägg till pensionärer m.fl. Reglerna träder ikraft , och är en anpassning till det 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Reglerna ändras för att dagens fördelningsprofil skall bibehållas. Regelförändringarna görs eftersom inkomstprövningen av BTP görs utifrån bruttopensionen. Bruttopensionerna är högre i det reformerade systemet, medan nettopensionerna i stort sett är oförändrade. ändras inkomstbegreppet så att det i huvudsak kommer att följa skattelagstiftningen. Genom förändringarna överensstämmer inkomstbegreppet i princip med det som gäller för bostadsbidrag för barnfamiljer. beslutade (prop. 2000/01:136) att införa ett äldreförsörjningsstöd . Stödets syfte är att minska socialbidragsberoendet hos äldre personer. Stödet, som är helt inkomstprövat, garanterar alla som har fyllt och som bor i en viss lägsta levnadsnivå samt ersättning för skälig bostadskostnad. Nivåerna är desamma som gäller för det särskilda bostadstillägget dvs. den lägsta levnadsnivån är 1,294 gånger prisbasbeloppet för en ogift person och 1,084 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. Den skäliga bostadskostnaden är högst . De som kan komma att beviljas äldreförsörjningsstöd är de som av olika anledningar inte har oavkortad pension och som inte kan försörja sig på sin pension eller på något annat sätt. är de flesta av dem permanent beroende av socialbidrag. Det absoluta flertalet som berörs av reformen kommer att vara äldre invandrare utan intjänad svensk pension, eller med en mycket liten sådan pension. Även personer som är födda i kommer i ett begränsat antal fall kunna få äldreförsörjningsstöd. Det kan här röra sig om personer med förtida uttag av ålderspension utan tilläggspension eller annan pension och som har en hög boendekostnad. Utvidgning av den särskilda skattereduktionen Underlaget för den särskilda skattereduktionen utvidgades från från att enbart gälla förvärvsinkomster till att gälla taxerad inkomst. För personer med en beskattningsbar 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 inkomst som understiger tillämpas de nya reglerna retroaktivt redan från . Utvidgningen görs för att kompensera pensionärerna för de besparingar som gjordes på prisbasbeloppet genom att detta inte räknades upp till fullo med förändringarna i konsumentpriserna 1998. De flesta pensionärer får genom utvidgningen en skattelättnad på under inkomstår 2002. Särskild inkomstskatt för utomlands bosatta Regeringen har i proposition 2001/02:154 Anpassning av skattereglerna för utomlands bosatta pensionärer i det reformerade pensionssystemet föreslagit ändrade regler för beskattning av pensioner som betalas ut till pensionärer som bor utomlands. Övergången till en skattepliktig garantipension som kompenserar för bortfallet av folkpension, pensionstillskott och särskilt grundavdrag gör det nödvändigt att anpassa bestämmelsen om utomlands bosattas skattskyldighet för pension. Dagens regler innebär att en pensionär som är bosatt utomlands får ett fribelopp som motsvarar det högsta särskilda grundavdraget för folkpensionärer. För att beskattningen även fortsättningsvis skall överensstämma med de regler som gäller för pensionärer som bor i sänks fribeloppet till ett belopp som motsvarar det högsta grundavdraget. Högsta avgift inom äldre- och handikappomsorgen beslutade att en högsta avgift för avgifter inom äldre- och handikappomsorgen (prop. 2000/01:149) skulle införas och att reglerna för bestämmande av avgift för äldre- och handikappomsorgen skulle preciseras. Reglerna trädde ikraft . Det högsta beloppet för hemtjänst, dagverksamhet och avgifter för hälso- och sjukvård anges i en viss andel av prisbasbeloppet. Förbehållsbeloppet vid bestämmande av avgift för äldre- och handikappomsorg anges till ett lägsta belopp som den enskilde skall ha rätt att förbehålla sig av sina egna medel. Nivån på förbehållsbeloppet är densamma som den som gäller vid beräkning av särskilt bostadstillägg enligt lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer. Förbättrat tandvårdsstöd för äldre Regeringen lade fram en proposition om förbättrat tandvårdsstöd för äldre (prop.2001/02:51). beslutade regeringen om ett högkostnadsskydd för protetik samt om högre ersättning för bastandvård. Det förbättrade stödet gäller fr.o.m. det år man fyller . De nya bestämmelserna gäller fr.o.m. . Målet för politikområdet var 2001 att personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension skall garanteras ett värdesäkrat grundskydd. En viktig del i arbetet med att mäta graden av måluppfyllelse för politikområdet är fortlöpande undersökningar av pensionärernas ekonomiska standard. presenterades den fjärde i ordningen , Gyllene år med silverhår för vissa eller för alla? Ett bokslut över pensionärernas ekonomiska situation (Ds 2002:14). I rapporten analyseras pensionärernas inkomstutveckling ur flera perspektiv. Gruppen pensionärer är stor, heterogen och förändras i sammansättning över tiden. Det finns därför inget entydigt svar på hur pensionärerna klarat , som ofta förknippas med den sanering som genomfördes av de offentliga finanserna. Diagram 2.1 visar att pensionärskollektivets inkomststandard räknad i procent av övrigas (de ) har förbättrats när hänsyn tas till pensionärsgruppens förändrade sammansättning över tiden. Den ökning som skett av pensionärsgruppens inkomststandard i förhållande till övriga individer i samhället har att göra med att nyblivna pensionärers inkomster är högre än vad som gäller för pensionärsgruppen i stort. Vidare har pensionärer som avlidit haft lägre inkomster än genomsnittet. Också inkomstutvecklingen för jämförelsegruppen övriga har betydelse för pensionärernas relativa standardförbättring. Förutom den försämrade arbetsmarknaden drabbades de i förvärvsaktiv ålder något hårdare än pensionärerna av besparingarna inom saneringsprogrammet. På motsvarande sätt bidrog en ökad sysselsättning, och därmed förbättrad inkomststandard för de förvärvsaktiva, till att pensionärsgruppens inkomststandard relativt de övrigas försämrades något . Diagram 2.1 Pensionärsgruppens inkomststandard som andel av övrigas inkomststandard 19911999 Källa: beräkningar i HEK Sett ur ett individperspektiv har inkomstutvecklingen för den grupp som varit pensionärer i stort inneburit oförändrade disponibla inkomster. De med höga inkomster (främst yngre manliga pensionärer) har fått försämrade inkomster som de med en låg inkomstnivå har fått en real förbättring. har regelförändringar inneburit en förbättring av grundnivån inom pensionssystemet. Pensionstillskottet, det särskilda grundavdraget, bostadstillägget och det särskilda bostadstillägget har förbättrats. fick pensionärer med en hög ATP lägre realinkomster, bland annat genom att de basbeloppsanknutna pensionsförmånerna försämrades. Regelförändringarna kan därför sägas ha verkat för en omfördelning inom pensionärsgruppen. I diagram 2.2 visas hur pensionsinkomsten från det allmänna systemet (summan av folkpension, pensionstillskott, bostadstillägg, särskilt bostadstillägg och ATP) har utvecklats 1999 för olika inkomstgrupper i en studerad panel bestående av ålderspensionärer. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 grupp 1 innehåller de som 1991 hade de lägsta inkomsterna och grupp 5 de som 1991 hade de högsta inkomsterna. redovisas förändringen för medianobservationen i respektive inkomstgrupp jämfört med . Av diagram 2.2 kan konstateras att pensionärer med låga inkomster skyddades mot försämringarna medan de med högre inkomster fått en realt försämrad pension . Bland annat beräknades ATP och folkpension med ett lägre basbelopp åren 1993 1998. När pensionsförmånerna beräknades med hela prisbasbeloppet och bostadstillägget förbättrades, innebar detta höjda inkomster inom alla inkomstnivåer bland pensionärerna. Diagram 2.2 Förändring i kronor jämfört med av offentlig pensionsinkomst före skatt 19911999, Källa: beräkningar i Av diagram 2.3 framgår att andelen pensionärer med låg ekonomisk standard talet har understigit motsvarande andel av befolkningen i övrigt. Den nivå som utgör en låg ekonomisk standard har definierats som en inkomststandard motsvarande av medianen för inkomststandarden för samtliga individer i samhället. Andelen pensionärer med låg ekonomisk standard enligt denna definition har varit cirka en procent . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Diagram 2.3 Andelen pensionärer och övriga med låg ekonomisk standard (av medianvärdet av inkomststandarden för alla i samhället) 19911999 Källa: beräkningar i HEK. Bostadstillägget (BTP) och det särskilda bostadstillägget till pensionärer utgör en viktig inkomstkälla för ålderspensionärer med låga inkomster. Förmånerna är inkomstprövade. I takt med att den genomsnittliga inkomsten bland ålderspensionärer höjts, har andelen som uppbär BTP minskat. Dock uppbär fortfarande var 3:e kvinna och var 10:e man BTP. Diagram 2.4 Andel kvinnor respektive män bland ålderspensionärerna med BTP 19912001 Bostadstillägget har, i motsats till den inkomstrelaterade pensionsinkomsten, inte varit knuten till prisbasbeloppet.