prop · GQ0325 · 2002-12-20 00:00:00 — Med- lemsstaterna ska börja införliva direktivet . har med anledning av det nya europeiska bussdirektivet inlett arbetet med att ta fram föreskrifter på nationell nivå. Föreskrifter för ökad tillgänglighet har haft i uppdrag att redovisa en översyn av gällande före- Verket anser att före- skrifterna behöver utvecklas. Av förslaget framgår att det inte är tekniska specifikationer som behöver förtydligas utan funktionella krav. på funktionella krav är till exempel hur ombordstigning ska kunna ske under trygga, värdiga och säkra former, funktionella krav på terminaler och dess utformning, att det ska vara lätt att orientera sig oavsett typ av funktionssättning, att information ska kunna inhämtas med både syn, hörsel och känsel, till exempel genom taktil skyltning. skrifter bör i möjligaste mån kunna utvecklas trafikslagsövergripande. Förslagen bereds i och samordnas med det utvärderingsuppdrag av handikappolitiken inom transportområdet tar fram nya rekommendationer för inköp av fordon har med stöd av gällande föreskrifter inlett ett arbete med att ta fram nya rekommendationer som skall gälla vid inköp av fordon. För att få tillstånd att färdas på spåret måste det finnas dels ett spår- medgivande som utfärdar och ett säkerhetsgodkännande som För det mesta är det tillverkaren av fordo- net som ansöker om ett spårmedgivande. För att se till att samtliga nya fordon handikappanpassas har det i spårmedgivandeprocessen ingått ett samråd med företrädare för handikappanpassningsfrågan inom Ban- gäller föreskrifter för samtliga fordon. Detta har kritiserats i bland annat Statskontorets rapport "Hela Resan är fick , i samarbete med övriga trafikverk, i uppdrag att utarbeta nya föreskrifter. I arbetet som lämnats in till regeringen framgår att nationer i avvaktan på internationella direktiv inte bör utarbeta egna nationella föreskrifter. Verken kunde dock tillsammans enas kring ett gemensamt dokument med funktionella krav. utdelande av spårmedgivande har förklarat behovet att omarbeta interna föreskrift och att koppla den till bland annat interna föreskrifter eller råd och rekommendationer för handikapp- Trycket från konsulter och tillverkare är också stort om öns- kemål på någon typ av checklista eller skrift över goda exempel. Med hjälp av statsbidrag från har länstrafikbolagen genomfört omfattande utbildningsverksamhet i handikappförståelse för personal Inom ramen för projekt har Handi- kappförbundens samarbetsorgan (HSO) inventerat de utbildningar i han- dikappförståelse och bemötande som finns att tillgå natio- HSO har också inlett arbetet med att utveckla en nationell modell för en utbildning i bemötande som skall vända sig till all servicepersonal slutredovisas i samband med att Hela Resan och strategin redovisas i Skr. 2002/03:25 mars 2003. Regeringen kan konstatera att det bedrivs ett omfattande arbete för att göra transportsystemet tillgängligt för kvinnor och män med funktions- hinder och att de statliga insatserna varit aktiva och stödjande i denna process. En omfattande kartläggning och analys av läget inom transport- området har genomförts. En strategi för vilka åtgärder som behövs för att säkerställa en tillgänglig kollektivtrafik till 2010 kommer att presenteras av Rikstrafiken . Strategin kommer att ligga till grund för fortsatta överväganden från regeringens sida när det gäller insatser, resurser och tidsramar i syfte att göra kollektivtrafiken tillgänglig . Övriga utredningar av betydelse för kollektivtrafiken och dess bedri- vande som pågår är , som slutredovisar sitt uppdrag och (dir. 2001:48 med tilläggsdir. 2002:128, beteckning N 2001:09) som lämnar sitt betän- kande . Uppföljning av arbetet mot ökad tillgänglighet kommer att ske genom uppdrag i regleringsbrev till myndigheterna. Myndigheterna skall till regeringen redovisa åtgärder som vidtagits samt andelen personer med funktionshinder, barn och äldre som kan använda transportsystemet. 6.2.2Satsningar på informations- och kommunikationsteknologi Sammanfattning och slutsats: har tillförts anslaget för statsbidrag till elektronisk kommunikation. Reglerna för statsbidrag har också ändrats och öppnar möjligheter för samverkan mellan landsting genom kommunalförbund. Regeringen anser att de åtgärder som vidtagits dels ger landstingen ökade möjligheter att planera hur brukarnas behov bäst kan tillgodoses, dels öppnar möjligheterna för att vidareutveckla verksamheten i takt med den tekniska utvecklingen och utifrån lokala förutsättningar. Åtgärd och bakgrund i handlingsplanen Mer ändamålsenliga bidragsregler, bättre anpassning till ny teknik och ökade anslag för elektronisk kommunikation (telefoni). Tekniken och den tekniska utvecklingen har stor betydelse för att vill- koren för kvinnor och män med funktionshinder skall förbättras. Att kunna fjärrkommunicera är en grundläggande förutsättning för att leva ett socialt liv och vara delaktig i samhället. Att kunna larma räddnings- personal i en nödsituation bidrar dessutom till att personer kan känna trygghet i hemmet. Statsbidraget till utrustning för elektronisk kommunikation ger perso- ner som är döva, gravt hörselskadade, dövblinda, eller gravt språkstörda möjlighet att kommunicera via ett kommunikationsnät. Utvecklingen har gått snabbt . Datorer med texttelefonprogram har bör- jat användas och bildtelefoni har börjat utvecklas. Datortekniken med möjlighet till förstorande system och punktskriftsdisplay har givit perso- ner som är synskadade och dövblinda möjlighet att förutom att använda telefon kunna kommunicera och delta i informationsutbyte som inklude- rar databaser och Internet. Ökade anslag och nya regler för statsbidrag till elektronisk kommunikation Den snabba teknikutvecklingen har lett till att systemet för statsbidrag och fördelningsprinciper behövde ses över och anpassas. En större eko- nomisk satsning var också nödvändig. Anslaget för statsbidraget har höjts med (prop. 2000/01:1, utg.omr. 9, bet. 2000/01:SoU1, rskr. 2000/01:96). Regeringen har utfärdat en förordning som reglerar statsbidraget för elektronisk kommunikation förordningen (2001:638) om statsbidrag för elektronisk kommunikation. Den gäller från och reglerar bland annat vad bidragen lämnas för, såsom anskaffning, service och reparation. I förordningen öppnas även för möjligheten att landsting kan samverka genom ett tillhandahålla utrustning för personer som är dövblinda. Bakgrunden är att det bedöms som värdefullt att utifrån en samlad kompetens bedöma dövblindas behov av utrustning. har utvecklat de nya kriterierna för ersättning till landstingen (SOSFS 2002:2). De åtgärder som vidtagits tillsammans med förskottsbetalningar ger ökade möjligheter för huvudmännen att planera för hur landstingen bäst kan tillgodose brukarens behov samt vidareutveckla verksamheten utifrån lokala förutsättningar. Effekterna för brukarna skall följas upp av och resul- Skr. 2002/03:25 tatet skall redovisas till regeringen (reglerings- brev med ändring i regleringsbrev ). 6.3En skola för alla 6.3.1Bättre förutsättningar för elever med funktionshinder Sammanfattning och slutsats: Inom utbildningspolitiken har regeringen lagt fram flera propositioner som rör elever och vuxna med funktions- hinder och ett flertal utredningar pågår. Utredningen om läromedel för barn, elever och vuxna med funktionshinder tittar på mål och målgrupper för den statliga läromedelsframställningen. Den s.k. har i uppdrag att göra en översyn av särskolans framtida roll. ser över lagstiftningen i syfte att bl.a. förbättra elevers rätts- säkerhet. I regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbete i förskola, skola och vuxenutbildning föreslås kommande satsningar på kvalitets- arbetet. Där aviseras också kommande ändringar i de individuella pro- grammen. De specialpedagogiska frågorna har samlats inom en myndighet cialpedagogiska den på ett kraftfullt sätt skall kunna stödja huvudmännen. har tillförts det också skall kunna stödja huvudmännen som ansvarar för den offentliga vuxenutbildningen. En satsning på sammanlagt sker dessutom för anpassning och utveckling av läromedel till vuxna med funktionshinder. Därutöver har institutet som en engångssatsning tillförts ytterligare för att kompetensutveckla personal som arbetar med elever som har vissa funktionshinder. I den nya lärarutbild- ningen kommer alla studenter att undervisas i specialpedagogik. har satsats på pedago- gisk forskning inom området elever med funktionshinder. avsätts för att utveckla läromedel som riktar sig till stude- rande som har teckenspråk som första språk inom vuxen- utbildning och folkhögskola. avsätts för att utveckla särvuxverksamheten i kommunerna. Regeringen har tagit initiativ till en omfattande statlig satsning för att öka personaltätheten i skolorna och fritidshemmen en satsning som kommer alla elever till godo. tillförs kom- munerna för att förbättra situationen. När sats- ningen nått sin fulla omfattning kommer den att ha lett till att personalen i skolor och fritidshem har ökat med cirka 15 000 anställda. För att nå målen i handlingsplanen och förbättra förutsättningarna för studerande som har funktionshinder har ett genomgripande reformarbete skett . Regeringen bedömer att satsningarna på specialpe- dagogiska frågor, kvalitetsutveckling, kompetensutveckling, lärarutbild- ning, en ökning av personaltätheten i skolor och fritidshem kommer att förbättra utbildningssituationen för elever som har funktionshinder. Möj- ligheterna för dessa elever att gå i skolan i närheten av hemmet och bo tillsammans med sina föräldrar eller i deras närhet ökar. Åtgärd och bakgrund i handlingsplanen Elever med funktionshinder skall kunna gå i skolan i närheten av hemmet och bo tillsammans med sina föräldrar eller i deras närhet. Viktiga för- utsättningar är ökad specialpedagogisk kompetens och bemötande i skolan. Förutsättningarna för vuxna studerande med funktionshinder eller delta- gare i behov av särskilt stöd bör förbättras. Utbildningen har stor betydelse för att alla skall ha en chans till ett bra arbetsliv och ett i övrigt meningsfullt samhällsliv. har i för- hållande till andra länder kommit långt i ambitionen att skapa en skola för alla. Barn och ungdomar bor som regel tillsammans med sina föräld- rar och får i allmänhet sin skolgång inom ramen för det ordinarie utbild- ningssystemet. För att förverkliga om en skola för alla fullt ut behövs dock ytterligare insatser. Den stora utmaningen utbildningspolitiskt och verksamhetsmässigt är hur skolans personal skall hantera det faktum att elever har olika erfa- renheter, kunskaper och behov. Tillgången till stöd och service för elever med funktionshinder och personalens förmåga att möta elevers olikheter och skilda behov anses vara avgörande för att en integration skall lyckas. Särskilt stöd skall enligt skollagen (1985:1100) ges till elever som har svårigheter i skolarbetet. Det är enligt grundskoleförordningen (1994:1194) rektors ansvar att se till att ett åtgärdsprogram upprättas om det har framkommit att en elev är i behov av särskilda stödåtgärder. Skolan har ansvar att erbjuda utbildning utifrån elevernas behov och för- utsättningar oavsett om en diagnos för elever och studerande med funk- tionshinder finns eller inte. En av specialpedagogikens mest angelägna uppgifter framöver kommer att vara att bidra till att skolan kan möta olika behov hos barn och ungdomar. Regeringen inledde en treårig satsning med inriktning på att förbättra skolans kompetens för att kunna möta behov hos elever med skilda förutsättningar och behov, till exempel en särskild satsning på bas- färdigheterna att läsa, skriva och räkna. Syftet är att elever i behov av särskilt stöd skall kunna nå målen i ungdomsskolan. Regeringen har även gjort en treårig satsning på pedagogisk forskning beträffande elever med funktionshinder. Satsningarna utgår från propositionen Elever med funktionshinder ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105, bet. 1999/2000:UbU4, rskr. 1999/2000:14). I handlingsplanen tas även följande åtgärder upp: Analysera skälen till att andelen elever i särskolan ökar. Vid översyn av skollagen utreda och föreslå hur rättssäkerheten för elever kan ökas. Analysera orsakerna till att elever lämnar och gymnasie- skolan utan fullständiga betyg samt att elever vid det individuella programmet inte läser vidare och då särskilt belysa situationen för elever med funktionshinder. konstaterade att personer med funktionshinder får vuxenutbildning av sämre kvalitet. De visar också att funktionshind- rade helt eller delvis kan utestängas från undervisning på grund av att det saknas läromedel, hjälpmedel, tolkar och specialpedagogisk kompetens. Ny myndighet för den statliga specialskolan () inrättades . skolorna samordnades i den nya myndigheten och därmed upphörde varje specialskola att vara en egen myndighet. var att genom gemensamt utvecklingsarbete vid skolorna öka möjlighe- terna till bättre kvalitetsutveckling av verksamheten. myndigheten ansvarar för undervisningen av döva och hörselskadade, döva och hörselskadade med utvecklingsstörning och dövblindfödda barn och ungdomar mellan . tvåspråkiga (teckenspråk och svenska) specialskolorna ge en undervis- ning som så långt som möjligt motsvarar den som erbjuds i grundskola Ny myndighet för specialpedagogiska frågor inrättades av de olika stat- liga resurser som redan tidigare fanns för stöd i specialpedagogiska frå- gor inom till exempel i skolan och ett antal statliga resurscentra. Syftet med samordningen var att på ett kraft- fullt sätt kunna stödja huvudmännen för skolan att fullt ut ta sitt ansvar för att erbjuda utbildning av god kvalitet anpassad efter elevernas behov Specialpedagogiska institutets ansvarområde har vidgats från och omfattar numera även stöd till huvudmän inom det offentliga skolväsendet för vuxna. Institutet har tillförts 10 miljoner kro- nor för att utföra denna uppgift (prop. 2001/02:1, utg.omr. 2001/02:UbU1, rskr. 2001/02:97). har på förslag från regeringen dessutom beslutat om en extra satsning på anpassning och utveckling av läromedel för vuxna med får för detta arbete 3 mil- joner kronor (prop. 2001/02:1, 16, bet. 2001/02:UbU1, rskr. 2001/02:97). Översyn av statens åtagande för läromedel ansvarar tills vidare för anpassning och utveckling av läromedel för barn och elever med funktionshinder. Regeringen har tillsatt en utredning med uppgift att göra en översyn av statens engagemang för framställning och anpassning av läromedel och studiematerial för barn, elever och vuxna med funk- tionshinder i förskola, skola och vuxenutbildning (dir. 2001:65, beteck- ning U 2001:05). Regeringens inriktning inom läromedelsområdet är att Skr. 2002/03:25 elever med funktionsnedsättningar skall erbjudas läromedel på samma villkor som andra. I uppdraget ligger bland annat att lämna förslag om vilka målgrupper som bör omfattas av det statliga åtagandet, föreslå mål för den statliga läromedelsframställningen samt hur det statliga åtagandet bör utformas och organiseras. Dessutom skall utredningen särskilt analy- sera möjligheten att i högre utsträckning än stimulera utveckling och produktion av läromedel på den kommersiella läromedelsmarknaden. Utredningen skall dessutom beakta de möjligheter som teknikutveck- lingen innebär. Utvecklingen inom informations- och kommunikations- teknologin är av särskild betydelse för personer med funktionshinder eftersom den nya tekniken har gett förutsättningar att reducera funktions- hindrens konsekvenser. En stark utveckling pågår till exempel av multi- mediatekniken inom det specialpedagogiska området. Text, rörliga bil- der, ljud, animationer och stillbilder kan hanteras och de peda- gogiska effekterna förstärkas. Talstöd med hjälp av talsyntes, digitalise- rat tal samt olika former av bildskärmar och tangentbord kan användas för att göra läromedel tillgängliga för personer med funktionshinder. Uppdraget skall redovisas . Regeringen satsar genom särskilda medel för kompetensutveckling av personal som arbetar med gravt tal- och språkstörda elever samt med elever som har synskada och ytterligare funktionshinder. Institutet har tillförts för detta ändamål. För att stödja pedagogisk forskning inom området elever med funktions- hinder disponerar under perio- den 20002002 (regleringsbrev för ). Nationellt centrum för flexibelt lärande Myndigheten Nationellt har anvisats för att tillsammans med utveckla läromedel som riktar sig till stude- rande som har teckenspråk som första språk inom vuxen- utbildning och folkhögskola (prop. 2001/02:1, utg.omr. 16, bet. 2001/02:UbU1, rskr. 2001/02:97). Statligt stöd för utvecklingsprojekt inom särvux I regeringens proposition Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxen- utbildningen bedömdes att undervisningstiden inom vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) bör utökas i syfte att förbättra möjligheterna för den enskilde att nå utbildningsmålen (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229). har anslagit för en utveckling av sär- Skr. 2002/03:25 vuxverksamheten i kommunerna i syfte att bland annat öka under- visningstiden och undervisningsgruppernas storlek. Stödet bedöms vara en varaktig förstärkning och utgår . Det fördelas av (prop. 2001/02:1, utg.omr. 16, bet. 2001/02:UbU1, rskr. 2001/02:97). Den nya lärarutbildningen som startade innebär att alla stu- denter undervisas i specialpedagogik inom det allmänna utbildnings- området. Studenterna skall också erbjudas att välja inriktning och/eller specialisering inom specialpedagogik. Dessutom finns specialpedago- giska påbyggnadsutbildningen som leder till specialpedagogexamen. Reformeringen av lärarutbildningen grundar sig på förslagen i regeringens proposition En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135, bet. 2000/01:UbU3, rskr. 2000/01:5). Översyn av särskolans framtida roll har analyserat orsakerna till att elever i särskolan ökat mar- kant (hur särskild får man vara? En analys av elevökningen i särskolan, dnr 2000:2037). Antalet elever i den obligatoriska särskolan ökade mellan läsåren 1992/93 och 2000/01 med drygt 5 000 elever eller med . Spridningen mellan kommuner och län var stor både avseende ökningen och andelen elever i särskolan. Även sammansättningen av elever har förändrats när kommu- nen blev huvudman. Elever med ytterligare funktionshinder såsom DAMP/ADHD och elever med koncentrations- eller emotionella svårig- heter har ökat. Även elever med invandrarbakgrund har ökat. De är över- representerade i särskolan, främst i storstadskommunerna. De skäl som anförs till denna ökning är bland annat att särskolan blivit mer synlig då den ofta finns i samma lokaler som den övriga skolan och att samma personal arbetar i båda skolformerna. Det anses även ha blivit svårare att bedöma vilken skolform som passar bäst i det enskilda fallet. En del barn som tidigare fick plats i tas nu in i särskolan. Andra skäl som nämns är att brist på resurser och kompetens i grund- skolan i kombination med nytt betygssystem och förändrat kursplane- innehåll försvårat för att klara alla elever. har på uppdrag av regeringen utarbetat allmänna råd om utredning och beslut om mottagande i särskolan. Syftet är att särskolan endast skall ta emot de elever som den är avsedd för. Men även den så kallade har fått i uppdrag att närmare utreda frågan om nuvarande personkrets behöver definieras tydligare eller förändras (dir. 2001:100, beteckning U 2002:01). Men Carlbeck-kommitténs uppdrag är betydligt vidare. Den har i upp- drag att göra en översyn av utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning. Utgångspunkterna för detta arbete skall vara att utbildningen skall hålla en hög kvalitet och att kontakterna och sam- verkan mellan elever med och utan utvecklingsstörning skall öka. Utbildning skall motsvara den enskilde elevens behov och förutsätt- Skr. 2002/03:25 ningar. Kommittén skall föreslå hur den framtida utbildningen bör Uppdraget skall slutredovisas . För att stärka elevernas rätt till stöd har regeringen gett i uppdrag att se över lagstiftningen bland annat i syfte att för- bättra elevernas rättssäkerhet (dir. 1999:15 med tilläggsdir. 2002:9, beteckning U 1999:01). Kommittén skall också utreda om statens sank- tionsmöjligheter gentemot kommunerna behöver stärkas. Kommitténs förslag presenteras . Individuella program vid Rh-anpassad gymnasieutbildning Från och med /02 kom reglerna för behörighet att söka till ett nationellt eller specialutformat program i gymnasieskolan också att omfatta sådan utbildning som är speciellt anpassad för ungdomar med svåra rörelsehinder (Rh-anpassad utbildning). Det innebar att en sökande till Rh-anpassad gymnasieutbildning som inte uppfyllde de ordinarie behörighetskraven att eleven skall ha godkända betyg från i svenska alternativt svenska som andraspråk, engelska och matematik eller på annat sätt förvärvat likvärdiga kunskaper ändå kunde anses uppfylla behörighetsvillkoren om han eller hon i huvudsak bedömdes kunna tillgodogöra sig utbildningen (gymnasieförordningen [1992:394] 10 kapitlet 2 a §). En möjlighet till dispens öppnades därmed för elever som saknade godkänt betyg i ett eller flera av de behörighetsgivande ämnena. Då det visade sig att dispensmöjligheten inte gav elever med svåra rörelsehinder ökad chans till Rh-anpassad utbildning beslutade på förslag från regeringen att även individuella program skall få anordnas vid Rh-anpassad gymnasieutbildning från och med intagning till läsåret 2002/03 (prop. 2001/02:61, bet. 2001/02:UbU8, rskr. 2001/02:185). innebär att elever med svåra rörelsehinder som saknar betyg i de ämnen som ger behörighet till ett nationellt eller specialutformat program i gymnasieskolan kan välja ett individuellt program. Då alla elever inom målgruppen, som uppfyller behörighetsvillkoren enligt skollagen, genom ändringen ges möjlighet att tas in på en Rh- anpassad utbildning behövs inte längre dispensmöjligheten. Elever med funktionshinder i gymnasieskolan Många ungdomar med funktionshinder går i det individuella program- Tanken med det individuella programmet är främst att det skall utgöra en språngbräda till de nationella eller specialutformade program- En undersökning som genomförts av visar att ansvariga för det individuella programmet ofta sätter ökad social kom- petens och självförtroende före målet att uppnå behörighet till ett natio- Det anses viktigare att framhålla det som är positivt än det I rapporten fullständiga betyg varför når inte alla elever målen (rapport nr 202, ) redovisar resultatet av regeringens uppdrag att analysera orsaker till ofullständiga betyg och belysa varför elever inte går vidare från individuella program till natio- Det är framför allt elever med neuropsykiatriska funktionshinder som har svårt att nå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan. Av det skälet går många av dessa elever vidare till ett individuellt pro- gram i gymnasieskolan. Även där har eleverna svårt att nå goda studie- Orsaken kan bland annat handla om brister i hur arbetssätt anpassas till elevers förutsättningar och behov. Specifikt för elever med funktionshinder gäller dessutom att skolor ofta kräver en diagnos för att eleverna skall få stödinsatser. anger i handlingsplanen för arbetet med de handikappoli- tiska målen inom skolsektorn att avsikten är att kontinuerligt arbeta med stödjande insatser i form av referensmaterial, kompetensutvecklande insatser, utvecklingsdialoger, information och service. I regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbete i förskola, skola och vuxenutbildning aviseras kommande ändringar i de individuella pro- Inriktningen är att få till stånd ett elevorienterat förhållnings- och arbetssätt inom ramen för de ordinarie utbildningsvägarna. sieskolan måste förnyas så att elever i behov av särskilt stöd kan få det inom ordinarie gymnasieprogram. Kort om regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbete i skolan Skolorna har huvudansvaret för det pedagogiska arbetet och att stödja elever med olika behov. Det kan genomföras med hjälp av utvecklings-