prop · GP03102 · 2002-04-17 00:00:00 — av kommunerna uppgav att de inte räknar med att kunna tillhandahålla plats i förskola eller familjedaghem till barn vars föräldrar anmält behov tidigare. Det är så många som de som inte kunde tillhandahålla plats . Tabell 5.1 Andel barn inskrivna i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg i respektive åldersgrupp 1996-2001 år (%) år (%) 1 ingick 6åringarna i statistiken avseende daghemmen. finns 6åringarna i första hand i skolbarnsomsorgen. täckte avgifterna i genomsnitt av kommunernas bruttokostnader för barnomsorgen. Avgiftskonstruktionerna har skiljt sig mycket från kommun till kommun. I många kommuner har man infört konstruktioner vars syfte har varit att effektivisera verksamheten. Man har försökt att styra barnens närvaro till vissa tider och minimera den totala omsorgstiden. enskilda familjer har olika regler i de lokala taxesystemen i vissa fall Skr. 2001/02:102 inneburit stora skillnader i barnomsorgskostnader. infördes maxtaxa inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen i alla kommuner utom två. Maxtaxan innebär ett avgiftstak i verksamheterna. uppgick det totala antalet inskrivna barn i barnomsorgen till cirka 701 000 inskrivna barn. av barnen återfanns i fritidshem medan återfanns i familjedaghem. Andelen barn i familjedaghem har stadigt minskat . Andelen inskrivna barn varierar i olika delar av landet. Högsta andelen inskrivna barn finns i storstadsområdena och den lägsta i glesbygds- kommunerna. Tabell 5.2 Antal inskrivna barn i förskola, familjedaghem och fritidshem 19962001 Andelen barn som är inskrivna i förskoleverksamhet eller skolbarns- omsorg som drivs av annan huvudman än kommunen har ökat och uppgick Antalet barn per årsarbetare har ökat men har stabiliserats . Det totala antalet anställda i arbete med barn inom förskoleverk- samheten och skolbarnsomsorgen omräknat till heltidstjänster minskade med 252 personer och uppgick under läsår 2001/02 till totalt 87 400 personer. Personaltätheten, beräknad som antal barn per årsarbetare upp- gick under /02 till 5,4 i förskolan, vilket är oförändrat i jäm- förelse med föregående läsår. Inom fritidshemmen uppgick personal- tätheten under /02 till 17,4 barn per årsarbetare. Tabell 5.3 Personal inom förskoleverksamhet 1996-2001 Av de anställda inom den kommunala förskolan hade peda- gogisk utbildning, vilket är en liten minskning jämfört med föregående läsår. Andelen kvinnliga anställda av samtliga tjänstgörande inom för- skoleverksamheten uppgick verksamhetsåret . trädde lagen om registerkontroll av personal till förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg i kraft. Arbetsgivaren är skyldig att kontrollera arbetssökande inom alla personalkategorier innan de anställs. Syftet med lagen är att avhålla personer som begått grova brott (såsom sexualbrott och barnpornografibrott samt brott som innefattar allvarliga kränkningar av andra människor) från att söka anställning i verksamheter som innefattar kontakt med barn. Kommunernas bruttokostnad för hela barnomsorgen uppgick till , vilket är en minskning jämfört med året innan med en knapp procent (fasta priser, KPI). Förskolan står för två tredjedelar av kostnaden (26,), fritidshemmen (9,) och familjedaghemmen för (4,0 miljarder Öppen förskola och öppen fritidsverksamhet för 1012-åringar svarar tillsammans för endast en procent av den totala kostnaden (0,). Kostnaden för förskolan var i stort sett densamma som . Antalet barn har dock minskat mellan åren vilket innebär att kostnaden per barn ökat. I de kommunala förskolorna steg kostnaden per inskrivet barn med , till (fasta priser, KPI). Ökningarna bör dock ses mot bakgrund av de kraftiga kostnads- minskningarna som ägde rum . Diagram 5.1 Kostnad per inskrivet barn och personaltäthet (antal barn per årsarbetare) i förskola 1995-2000 (Index där 1995=100, fasta priser) Källa: 204, Jämförelsetal för huvudmän del 2, 2001 kan en stor del av kostnadsökningen hänföras till ökade personalkostnader. Personalkostnaden per inskrivet barn steg , dvs. lika mycket som kostnaden per inskrivet barn. En del av kostnadsökningen kan också hänga samman med att barnens ålderssammansättning förändrats. Andelen barn i förskolan som är i åldern 1 ökade från . Yngre grupper kräver högre personaltäthet än grupper med äldre barn. Diagram 5.2 Kostnad per heltidsbarn i förskola per kommungrupp (median, kvartiler, max- och minvärden för kommunerna) Källa: 204, Jämförelsetal för huvudmän del 2, 2001 I likhet varierar kostnaderna för förskolan och skolbarnsomsorgen stort mellan landets kommuner. Storstäder och gles- bygdskommuner har höga kostnader per barn medan till exempel kommuner i gruppen förortskommuner har lägre kostnader. Detta gäller speciellt i förskolan. Orsakerna till de stora kostnadsskillnaderna är inte helt självklara. 2001/02:102 naderna kan ha sin förklaring i ekonomiska, sociala, demografiska eller andra strukturella förhållanden. Storstädernas höga kostnader brukar ofta hänföras till höga lokalhyror och en högre andel barn i behov av särskilt stöd. 5.2Det offentliga skolväsendet för barn och ungdom De integrationsmål som gäller pedagogiskt utvecklings- och förnyelse- arbete och som var ett av huvudsyftena med förskoleklassens införande, är fortfarande både giltiga och viktiga. Bättre förutsättningar behövs för att integrationsreformen skall kunna utvecklas i den riktning som det var tänkt. Enligt enkätundersökningar har föräldrar dock en positiv syn på förskoleklassen och integrerad verksamhet. Antalet barn som var inskrivna i förskoleklass ökade något mellan läsåren 2000/01 och 2001/02. Ökningen kan förklaras med de ökande födelsetalen. Andelen av sexåringarna som återfinns i förskoleklassen uppgår till , vilket är oförändrat jämfört med föregående läsår. trädde den reviderade versionen av läroplan (Lpo 94) i kraft. Ett av syftena med omarbetningen var att anpassa läroplanen till förskoleklassen och fritidshemmet. Förskole- klassen syftar till att ge alla sexåringar likvärdiga förutsättningar inför den obligatoriska skolstarten i . Ett viktigt mål är att förskolan, skolan och fritidshemmet skall knytas närmare varandra och att verksamheterna skall utvecklas i mötet mellan olika pedagogiska traditioner. Enligt skollagen (1985:1100) skall utbild- ningen i förskoleklassen stimulera varje barns utveckling och lärande samt ligga till grund för fortsatt skolgång. Kommunerna är skyldiga att anordna förskoleklass men deltagandet är frivilligt för barnen. Verksam- heten skall vara avgiftsfri och omfatta minst . Regeringen har gett i uppdrag att följa utvecklingen i kommunerna vad gäller integrationen mellan förskoleklassen, grundskola och fritidshem , med början /99. har lämnat delrapporteringar av uppdraget och kom slutrapporten bygga en ny skolform för 6-åringarna (rapport 201). I rapporten pekar på bristande förutsättningar för genomförandet av reformen såväl i hela styrkedjan som i verk- Flera av bristerna beror enligt rapporten på svårigheter med att följa och genomföra läroplanens mål och riktlinjer och andra statliga Skr. 2001/02:102 dokument som beskriver integrationsreformens intentioner. lyfter emellertid fram positiva utvecklingstendenser och reformens möjligheter. Även föräldrar har en positiv syn på förskole- klassen och integrerad verksamhet. Kunskapen om integrationsreformens avsikter och engagemanget i frågan är större än . Det förekommer strävanden i reformens riktning och ett intensivt ut- vecklingsarbete på flera håll, liksom en ökande grad av temaarbete, lek och utforskande arbetssätt. Efter det tredje året av studier kvarstår dock bild av att förskoleklasserna framför allt riktas mot traditionell skolverksamhet genom en fokusering på uppdelade arbetspass och raster istället för en utveckling i reformens anda. Man skulle i stället ha kunnat förvänta sig en större förekomst av nya synsätt och arbetsformer med inriktning på lek, skapande och experimenterande. Skolinriktningen är synbar också i den fysiska miljön där verksamheten bedrivs, nämligen det traditionella klassrummet. Detta är inte anpassat till sexåringars rörelsebehov och inte heller till den inriktning mot lek och skapande arbete som barn i förskoleklasserna behöver. Studien visar att en förutsättning för ett lyckosamt integreringsarbete är förekomsten av formella och informella mötesplatser samt tid för gemensam planering i skolorna. Många anser att det största problemet för integrationsprocessen är bristen på tid för kontinuerliga pedagogiska samtal kollegor emellan och mellan skolledning och personal. På flera håll konstateras brister gällande framväxten av ett gemensamt synsätt i kommunala nämnder, förvaltning och de enskilda skolorna beträffande integrationsarbetet. /02 gick 99 013 barn i förskoleklassen, vilket är en minskning jämfört med föregående år. Andelen sexåringar i förskoleklassen uppgick till av alla sexåringar, oförändrat jämfört med föregående år. Antalet årsarbetare minskade jämfört med föregående läsår. Personal- tätheten mätt i antalet elever per årsarbetare var 8,2 jämfört med 7,8 året innan. Andelen högskoleutbildade anställda som arbetade med elever i förskoleklassen uppgick till , vilket är ett oförändrat resultat jämfört med föregående läsår. Tabell 5.4 Antal barn och årsarbetare 1998/992001/02 beräknar kostnaden för förskoleklassen 2000 till totalt , vilket är en ökning sedan föregående år. av verksamheten bedrevs i regi. Genomsnittskostnaden per barn uppgick där till . Kostnaden per barn varierade kraftigt mellan olika kommuner och kommungrupper. Kostnaden per barn var högst i glesbygdskommuner () och lägst i industrikommuner (). Den genomsnittligt största kostnaden () utgjordes av personalkostnader. Det finns dock anledning att tolka kostnads- uppgifterna för förskoleklassen med viss försiktighet, eftersom det fort- farande förekommer problem med att exempelvis särredovisa lokal- kostnader mellan olika verksamheter. Andelen behöriga till gymnasieskolans nationella program av det totala antalet elever som avslutade år 9 är i stort sett oförändrad jämfört med året innan. Däremot har andelen elever som inte uppnått målen i ett eller flera ämnen ökat något från . Pojkar med utländsk bakgrund har ökat sitt genomsnittliga meritvärde, även om de fortfarande släpar efter i jämförelse med andra elevgrupper. Skol- verkets stora attitydundersökning visar att de flesta elever trivs och känner sig trygga i skolan men att allt fler elever i såväl som gymnasieskolan också känner sig allt mer stressade. Antalet elever i fristående skolor under /02 ökade med 9 580 elever, vilket innebär att av alla grundskoleelever undervisades i fristående skolor. Antalet fristående skolor ökade också med 57 skolor jämfört med föregående läsår. Utbildningen i skall syfta till att ge eleverna de kunskaper och färdigheter och den utbildning i övrigt som de behöver för att delta i Den utgör också basen för fortsatt utbildning i gymnasie- Kommunen har enligt skollagen (1985:1100) skyldighet att anordna utbildning i för alla elever som har skolplikt och som inte skall gå i särskolan eller specialskolan. En elev har dock rätt att fullfölja sin skolplikt vid en fristående skola som godkänts för ändamålet. De mål som styr finns fastställda i skollagen läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) och kursplaner för (SKOLFS 2000:165). framgår att utbildningen skall ge eleverna kunskaper och färdigheter samt, i samarbete med hemmen, främja deras harmoniska utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedborgare. skall hänsyn tas till elever i behov av särskilt stöd. skolans värdegrund och uppdrag samt mål och inriktning på en rad olika områden, som t.ex. kunskaper samt normer och värden. Målen är av två olika slag, dels de mål som skolan skall sträva mot, dels de mål som skolan ansvarar för att alla elever ges möjlighet att uppnå. anges för varje ämne mål att sträva mot och vilka mål eleven skall ha uppnått efter det femte respektive det nionde skolåret. skolans arbete bedrivs i riktning mot målen vilar på såväl skolhuvud- mannen och rektorn, som skolans övriga personal. De reviderade kursplaner, som började gälla , har en tydligare koppling till kunskapsmål och värdegrund i läroplanen. Kontinuiteten i kursplaner har förstärkts. Det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet tillämpas från och med för elever som får slutbetyg 9. omfattar tre steg; Godkänd, Väl godkänd och Mycket väl godkänd. Betyget Godkänd motsvaras för varje ämne av de mål som formuleras i Elever som inte uppnår målen ges inte slutbetyg. har utformat kriterier centralt för nivåerna Väl godkänd och Mycket väl godkänd. För att vara behörig att söka till ett nationellt gymnasieprogram krävs minst betyget Godkänd i ämnena svenska/ svenska som andraspråk, engelska och matematik. plan, kursplaner och betygssystem gör att resultaten blir synliga i förhållande till målen. Tabell 5.5 Betyg 9 läsåren 1997/98 2000/01 Totalt antal elever som Andel som är behöriga Andel som ej nått målen i ett eller flera Källa: 212, Barnomsorg och skola i siffror 2002 del 1. Andelen behöriga till gymnasieskolan av det totala antalet elever som avslutat år 9 är i stort sett oförändrad jämfört med året innan vid . Resultaten gällande andelen elever som inte uppnått målen i ett eller flera ämnen visar en försämring, jämfört . Det förefaller som om variationen mellan skolorna har ökat. Försämringen är lite mindre för elever med utländsk bakgrund än för elever med svensk bakgrund. Den genomsnittliga betygsnivån meritvärdet är också oförändrad vid 202,9. Meritvärdet utgörs av summan av betygsvärdena för elevens 16 bästa betyg. Betygsvärdet för Godkänd beräknas till 10, Väl Godkänd 15 och Mycket väl godkänd 20. Det högsta möjliga meritvärdet är Skillnaden i meritvärde mellan kommunala och fristående skolor har ökat något. Värdet är även högre för fristående skolor än för kommunala skolor (228,0 gentemot 202,2). En positiv tendens utgörs av att pojkar med utländsk bakgrund har ökat sitt genomsnittliga har dock flickor med svensk bakgrund högst Därefter placerar sig i nämnd ordning flickor med utländsk bakgrund, pojkar med svensk bakgrund och pojkar med utländsk bak- Ämnesproven i svenska/svenska som andraspråk, matematik och engelska för skolår 9 är obligatoriska och ingår i det nationella prov- Proven skall bidra till att öka likvärdigheten i betygsättningen Resultaten från ämnesproven ger även en nationell bild av kunskapsläget hos elever i slutet av och utgör därmed ett mått på måluppfyllelsen i den svenska skolan. I skolår 9 2001 redovisas prov- resultaten baserat på insamlat material från ett urval av 150 skolor i landet. Resultaten ämnesprov liknar i stort sett före- gående års provresultat. I svenska/svenska som andraspråk har 96 pro- cent av eleverna uppnått målen och därigenom erhållit något av betygen Godkänd, Väl Godkänd eller Mycket väl godkänd. i engelska är andelen elever som nått målen , medan en lägre andel, , uppnått målen för ämnesprovet i matematik. elever som fått de högre betygen (VG och MVG) varierar mycket mellan I engelska har av eleverna fått de högre betygen, i svenska/svenska som andraspråk och i matematik . Det finns vidare både positiva och negativa tendenser i Av eleverna som har inrapporterat resultat från samtliga tre prov har uppnått målen, vilket är en ökning jämfört med fjolårets Skr. 2001/02:102 resultat. har andelen elever som inte uppnått målen i något av de tre ämnesproven ökat något. Vid tidigare undersökningar av bortfall har det visat sig att en mindre del berodde på att rektor eller lärare inte ansåg att det var lämpligt för en elev att genomföra proven. En analys av bortfallet och anledningarna till detta har dock inte genomförts . redovisades fullständiga betyg varför når inte alla elever målen (rapport 202) för Utbildningsdeparte- mentet. Rapporten sökte utröna orsakerna till att elever lämnar såväl som gymnasieskolan utan fullständiga betyg. I uppdraget till ingick också att särskilt uppmärksamma elever med utländsk bakgrund och elever med funktionshinder, samt att observera huvud- männens insatser för att öka andelen elever som lämnar skolan med fullständiga betyg. har valt att redovisa resultaten av studien med utgångs- punkt från de tre övergripande kategorierna process-, individ- och systemrelaterade faktorer. De processrelaterade faktorerna handlar främst om funktioner inom skolan som de berörda själva kan vara med och på- verka. Här ser man bl.a. brister i relationer mellan skolans personal, elever och föräldrar, samt i arbetssätt och kompetensutveckling av lärare. När det gäller individrelaterade faktorer, som är svårare för skolans personal att påverka, pekar studien på att elevens sociala situation är av betydelse. Föräldrarnas utbildningsbakgrund har exempelvis visat sig ha betydelse för barnets studieresultat. Beträffande elever med utländsk bakgrund har, förutom det ovan nämnda, begränsad vistelsetid i landet och bristfällig skolgång betydelse för studieresultaten. De systemrelaterade faktorerna som exempelvis innefattar betygs- systemet och de nationella styrdokumentens krav, har inte i någon större utsträckning angetts som orsaker till att elever avslutar sina studier utan fullständiga betyg. Behovet av insatser i form av förändringar på denna nivå har inte heller lyfts fram i någon högre grad. En stor internationell undersökning från som presenterades visar att svenska femtonåringar presterar över genomsnitt i läsförståelse, matematiskt och naturveten- skapligt kunnande. 32 länder deltog i undersökningen där man studerat effekterna av ländernas satsningar på det obligatoriska skolväsendet. Undersökningen genomförs och fördjupar sig i ett område per gång. Den här gången sattes läsförståelse i fokus. Både läsförmåga och attityder till läsning har undersökts. För deltog ett urval (4 416 stycken) av landets alla femtonåringar. Resultaten från visar att tillhör de sex länder som har lägst total resultatvariation, vilket innebär relativt kort avstånd mellan de bäst och sämst presterande. Vidare har den näst lägsta varia- tionen mellan skolor vad gäller elevprestationer. Analyser visar också att den sociala bakgrunden i lägre grad påverkar svenska elevers resultat Skr. 2001/02:102 jämfört med OECD-genomsnittet. I , liksom i de flesta icke-engelskspråkiga länder, har elever med utländsk bakgrund ett mycket lägre genomsnittsresultat än elever med inhemsk bakgrund. Skillnaden mellan elevgrupperna kvarstår också när man tar hänsyn till elevernas sociala bakgrund. I är den kvar- varande skillnaden större än OECD-genomsnittet. Även mellan flickor och pojkar finns resultatskillnader. tillhör den tredjedel av länder där resultatskillnaderna är som störst i läs- förståelse mellan pojkar och flickor, till flickornas fördel. Den största skillnaden finns i uppgifter som kräver reflektion och bedömning. Förordningen (1997:702) om kvalitetsredovisningar inom skolväsendet trädde i kraft . Enligt förordningen är kommunerna skyldiga att lämna skriftliga kvalitetsredovisningar till Skol- verket. Kvalitetsredovisningarna utgör en del av mål- och resultatstyr- ningssystemet för det offentliga skolväsendet. Redovisningarna syftar i första hand till att ge ett förbättrat underlag för verksamhetsutveckling i vid bemärkelse men kan också ge den enskilde möjlighet att bilda sig en uppfattning om verksamhetens kvalitet samt ge underlag för politiska beslut. Inledningsvis hade förordningen svårt att få genomslag i kommuner och skolor. Först sedan 1999 givit ut allmänna råd om kvalitetsredovisning samt satt in stödjande insatser började arbetet på allvar att komma igång. hade drygt hälften (152 stycken) av landets 289 kommuner upprättat kvalitetsredovisningar . Av dessa bedömdes 76 stycken motsvara förordningens krav. Stora kommuner lämnade in kvalitetsredovisningar i större utsträckning än små kommuner. Generellt sett var informationen i redovisningarna mer av uppföljande än utvärderande och analyserande karaktär. Enligt har (207 stycken) av kommunerna upprättat kvalitetsredovisningar , vilket är en förbättring med jämfört med föregående år. har dock 82 kom- muner inte lämnat någon redovisning och därmed inte uppfyllt kraven i förordningen. Av kvalitetsredovisningarna svarade upp mot förordningens krav, vilket även det är en avsevärd för- bättring. För skolans arbetsmiljö gäller samma regler som för andra arbetsplatser. I arbetsmiljölagen finns bestämmelser för hur arbetsmiljön bör vara utformad. Det huvudsakliga ansvaret vilar på arbetsgivaren. För kommunala skolor innebär detta rektor och kommunen. I skollag och läroplaner slås fast att verksamheten i skolan skall utformas i överens- stämmelse med grundläggande demokratiska värderingar. Ingen i skolan skall utsättas för mobbning och tendenser till trakasserier skall aktivt be- stora attitydundersökning i grund- och gymnasieskolan, som Skr. 2001/02:102 presenterades , visar att många elever känner sig stressade i säger att de ofta eller alltid är stressade. undersökning kände sig stressade. Fler flickor än pojkar säger att de ofta känner sig stressade. Undersökningen visar att eleverna känner sig trygga i sin skola. säger att de känner sig mobbade eller trakasserade av andra elever. Motsvarande andel 1997 var . uppger också att de känner sig mobbade eller trakasserade av någon lärare, motsvarande andel 1997 var . Trots detta har andelen elever som uppger att de i förtroende kan vända sig till sina lärare om de får problem i skolan ökat betydligt jämfört med tidigare undersökningar. En större andel elever säger att de trivs med sina lärare, jämfört 1997. av eleverna säger också att de trivs i sin skola. Bland lärarna uppger att de trivs med eleverna. Två tredjedelar trivs med skolledningen men bara en fjärdedel säger att de är nöjda med ledningens pedagogiska ledarskap. av lärarna säger att de blivit utsatta för våld, hot och trakasserier från eleverna medan säger att de blivit utsatta av annan personal på skolan. Antalet datorer i skolan ökar, visar en kartläggning som presenterade (rapport 208). Antalet datorer för lärarbruk har stigit i grundskola och antalet lärare per dator är nu tre jämfört med sex 1999. Den kraftiga ökningen i grund- skolan har ett klart samband med den nationella satsning som Delega- tionen för IT i skolan (ITiS) genomför och som bl.a. innebär att ca 70 000 lärare (grundskollärare, gymnasielärare, lärare vid den kom- munala vuxenutbildningen samt lärare vid folkhög- skolor) ges kompetensutveckling inom IT. Lärarna får även tillgång till en egen dator. I såväl kommunala som fristående grundskolor delar åtta elever på en dator, jämfört med tio elever 1999 och 13 elever 1997. Antal elever och lärare Det totala antalet elever i har ökat , och uppgick under /02 till 1 059 122 elever. Ökningen förväntas fortsätta , dock i minskande takt. Tabell 5.6 Antal elever och lärare läsåren 1996/97 2001/02 Antal lärare omräknat Lärare per 100 elever Antalet tjänstgörande lärare omräknat till heltidstjänster ökade jämfört med föregående läsår och uppgick under /02 till totalt ca 82 000 anställda. Lärartätheten, beräknad som antalet lärare per 100 elever uppgick /02 till 7,8 vilket är en förbättring i jämförelse med föregående läsår. Av de tjänstgörande lärarna hade pedagogisk utbildning, vilket är oförändrat jämfört med föregående läsår. I de fristående skolorna var andelen lägre. av samtliga tjänstgörande lärare hade pedagogisk utbildning. Andelen kvinnliga lärare av samtliga tjänst- görande lärare uppgick /. I de kommunala skolorna varierade lärartätheten från 10,5 till 6,5 lärare per 100 elever. Lärartätheten är generellt sett störst i glesbygdskommuner. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att ett särskilt statsbidrag för att öka personaltätheten i skola och fritidshem skulle införas. Det första bidraget betalades ut . För /02 avsätts totalt och därefter ökar bidraget med per läsår till dess att nivån fem miljarder är nådd. Efter det skall resurserna infogas i det generella statsbidraget till kommunerna.