prop · GP03161 · 2002-03-20 00:00:00 — Det innebär att bidraget bara kan aktualiseras i samband med den uppsökande verksamheten och i en vägledningssituation. Ett övergripande syfte med bidraget är att stärka individens ställning på arbetsmarknaden men även att främja personlig utveckling och stimulera till ett aktivt medborgarskap. Regeringens förslag innebär att kommunerna får ett starkt och effektivt verktyg att använda i sin uppsökande verksamhet. Detta bör ha positiva effekter för vuxna med stort behov av kompetensutveckling. Dessutom underlättas kommunernas utbildningsplanering genom den föreslagna hanteringsordningen vilket också kan bidra till ökad flexibilitet, korta handläggningstider och en mer kostnadseffektiv verksamhet. Den här föreslagna utformningen av rekryteringsbidraget föranleder vissa följdändringar i lagen (1962:381) om allmän försäkring, semesterlagen (1977:480), lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, inkomstskattelagen (1999:1229), studiestödslagen (1999:1395) samt i ändringslagstiftning i vissa av dessa lagar. Mot bakgrund av att rekryteringsbidraget inte utgör en del av studiestödssystemet behövs en ytterligare översyn av bidragssystemets konsekvenser för andra bidragssystem. Regeringen avser att, om det behövs, återkomma i budgetpropositionen med erforderliga lagförslag. Bidragets storlek totalbelopp och bidragsnivåer Ett nytt sammanhållet studiestödssystem har införts genom beslut med anledning av propositionen Ett reformerat studiestödssystem (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96). trädde det nya systemet i kraft. Det reformerade studiestödet innebär att systemet blivit enklare och Ett nytt samordnat studiemedel ersätter de tidigare studiestödsformerna studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd (SVUX) och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA). lämnas som bidrag och lån med ett totalbelopp som är lika för alla Totalbeloppet uppgår priser till per Beloppet är kopplat till prisbasbeloppet. Det finns två olika bidragsnivåer; ett generellt bidrag, av totalbeloppet och ett högre bidrag, av totalbeloppet. Det högre bidraget kan inom Prop. 2001/02:161 en särskild resursram främst lämnas till vissa studerande med kort Vidare finns det möjlighet för vissa studerande att få ett tilläggslån av prisbasbeloppet, dvs. , om den sökande närmast före studiernas början haft en årsinkomst som överstigit (priser). Prövningen av rätten till tilläggslån görs mot den sammanlagda inkomsten av tjänst eller näringsverksamhet. Regeringens förslag: Rekryteringsbidrag skall kunna lämnas som ett schablonbelopp av totalbeloppet i studiemedlen (4,av prisbasbeloppet ) eller av totalbeloppet i studiemedlen (5,av prisbasbeloppet ) vid heltidsstudier. Bidraget skall vara obeskattat. Det skall ankomma på regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att utfärda bestämmelser om vad som skall krävas för att få det högre bidraget. Regeringens bedömning: Förutsättningarna för den högre bidragsnivån bör utformas enligt samma principer som möjligheten att få tilläggslån inom studiemedelssystemet. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna är i stort sett positiva till Några kommuner, bl.a. , och , menar att bidragsbeloppet är för lågt för att vara rekryterande. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Regeringen har i propositionen Om vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72) planerat för den framtida vuxenutbildningen och därvid fört fram förslag om en särskild form av studiemedel för vissa vuxenstuderande. Avsikten är att det nya systemet skall kunna genomföras /2003. Regeringen har i det föregående föreslagit att stödet till vuxenstuderande skall få en något annorlunda teknisk utformning och administration än som tidigare aviserats. Avsikten är alltjämt att bidraget endast skall kunna lämnas under en begränsad inledande studieperiod. Det är därför lämpligt att rekryteringsbidraget i huvudsak följer samma grundprinciper som studiemedel. Detta underlättar övergången mellan rekryteringsbidrag och studiemedel vid fortsatta studier. Utformningen av stödet ställer emellertid stora krav på flexibilitet. Remissinstanserna har i allt väsentligt ställt sig bakom dessa tankegångar. Regeringen bedömer att rekryteringsbidraget, för att kunna fylla sitt syfte, endast skall bestå av ett bidrag utan någon lånedel. Utgångspunkten är att stödet skall harmoniera med reglerna för studiemedel. Det innebär t.ex. att beloppet skall vara generellt och lämnas som ett schablonbelopp. Totalbeloppet bör som studiemedel relateras till prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Den princip som vuxenstudiestöden tidigare baserats på, nämligen kopplingen till tidigare ersättning från arbetslöshetskassa, skall Beloppet beräknas på samma sätt som studiemedel. 2001/02:161 De studerande i detta nya system får inte stöd i egenskap av arbetstagare och bidragsbeloppen blir generella och enhetligt stora. Beloppet till den enskilde skall alltså bestämmas till ett schablonbelopp utan anknytning till inkomst. Rekryteringsbidraget till vuxenstuderande skall därför vara skattefritt precis som bidraget i studiemedlen. Studiemedlens totalbelopp, dvs. summan av bidrag och lån, är för närvarande vid heltidsstudier. eller äldre har under vissa förutsättningar möjlighet att få ett blir i sådana fall per studiemånad (). Regeringen anser att det skall vara möjligt att, i rekryteringssyfte och under vissa närmare angivna förutsättningar och ekonomiska ramar, lämna ett bidrag som motsvarar de båda högsta nivåerna i studiemedlen. Så generösa bidrag förväntas få en klart rekryterande effekt. Skuldsättningen under den samlade utbildningstiden kan därmed hållas Regeringen föreslår därför att rekryteringsbidraget skall bestämmas till av totalbeloppet i studiemedlen (4,av prisbasbeloppet ) eller av totalbeloppet i studiemedlen (5,av prisbasbeloppet ) vid Bidragets storlek är av stor betydelse vid rekryteringen till Eftersom personens livssituation och sociala ställning ofta har central vikt vid valet att börja studera är också beloppsnivån viktig. propositionen Ett reformerat studiestödssystem (prop. 1999/2000:10) motiverade regeringen sitt förslag att införa ett tilläggslån som komplement till vissa studerande med att studierna medför en ansträngd ekonomi, t.ex. till följd av att den tidigare arbetsinkomsten gett förutsättningar för betydligt större levnadsomkostnader än vad totalbeloppet i studiemedlen medger. På motsvarande sätt är det rimligt att den högre nivån i rekryteringsbidraget riktas till personer som tidigare haft en normal heltidsinkomst. I annat fall är studier inte ett realistiskt alternativ att föreslå individen. Några kommuner menar att det högre bidragsbeloppet bör kunna lämnas oavsett tidigare inkomst. kommun anser att även personer som lämnar sin föräldraledighet bör kunna få det högre bidraget. Regeringen anser dock att det är rimligt att den ekonomiska situationen är vägledande vid avgörande av bidragsnivå. Förutsättningarna för att få den högre bidragsnivån inom rekryteringsbidraget bör därför utformas på motsvarande sätt som möjligheten att få tilläggslån inom studiemedelssystemet vilket gör det lättare att fortsätta studera inom det senare systemet. inkomst närmast före studiernas början bör alltså vara vägledande vid avgörande av bidragsnivå. avses här inkomst av tjänst och näringsverksamhet i enlighet med Regeringen anser, i likhet med flertalet remissinstanser, att den sökande själv på heder och samvete skall försäkra sin inkomst. Uppgiften kan naturligtvis kontrolleras i efterhand. Det skall ankomma på regeringen eller den myndighet som regeringen . 2001/02:161 bestämmer att utfärda bestämmelser om vad som i övrigt skall krävas för att kunna få det högre bidraget inom rekryteringsbidraget. Totalbelopp och bidragsnivåer för rekryteringsbidraget i kronor (priser) Regeringens förslag: En studerande som uppbär rekryteringsbidrag skall, på samma sätt som den som uppburit studiemedel i form av studiebidrag enligt 3 kap. studiestödslagen (1999:1395), tillgodoräknas ett pensionsgrundande belopp för sina studier . Förslaget föranleder en ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker att bidraget utformas enligt samma grundprinciper som studiemedel. Skälen för regeringens förslag: Studiemedelsreformen, som trädde i kraft , innebar flera viktiga förbättringar för den enskilde. Bland annat blev bidragsdelen i studiemedlen pensionsgrundande. Regeringen har i det föregående föreslagit att rekryteringsbidraget i huvudsak skall följa samma grundprinciper som studiemedel. Motivet är bl.a. att underlätta övergången mellan rekryteringsbidrag och studiemedel vid fortsatta studier. Rekryteringsbidraget skall därför, precis som bidragsdelen i studiemedelssystemet, vara pensions- grundande. Beräkningen av det pensionsgrundande beloppet skall ske på samma villkor. Det innebär att det för året utbetalda rekryteringsbidraget räknas upp , vilket motsvarar vad ett beskattat bidrag skulle ha uppgått till. Detta uppräknade belopp tillgodoräknas den enskilde i pensionssystemet. Den studerande behöver inte betala någon allmän pensionsavgift för bidraget, utan staten ansvarar för hela avgiften. Den enskilde kompenseras för att han eller hon helt eller delvis avstått från förvärvsarbete och därigenom inte kunnat tjäna in pensionsrätt. För att tillgodoräknat pensionsgrundande belopp för studier skall påverka storleken på den pension som faktiskt skall betalas ut, skall krävas att det s.k. förvärvsvillkoret är uppfyllt. Förvärvsvillkoret är uppfyllt när det för den försäkrade har fastställts pensionsgrundande inkomst som för vart och ett av uppgår till minst två inkomstbasbelopp. Förslaget föranleder en ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension samt vissa följdändringar i angränsande lagstiftning. Regeringens förslag: Rekryteringsbidrag skall kunna lämnas till personer som har kort tidigare utbildning om de antingen är eller riskerar att bli arbetslösa eller har något funktionshinder och på grund härav behöver extra tid för att nå studiemålen. Bidraget kan lämnas från och med det kalenderår som den studerande fyller till och med det kalenderår då den studerande fyller . Det skall ankomma på regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att utfärda bestämmelser om vad som i övrigt skall krävas för att kunna få bidrag. Regeringens bedömning: Personer som har studerat med studiestöd bör inte vara aktuella för rekryteringsbidraget. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Många remissinstanser, bl.a. Arbetsmarknads- styrelsen, , CSN och vissa kommuner, anser att den övre åldersgränsen bör bestämmas till . Skälen för regeringens förslag och bedömning: Bidraget skall vara rekryteringsfrämjande och därför lämnas till en begränsad målgrupp. De som har störst behov av utbildning skall ges möjlighet att bygga på med nya kunskaper. Avsikten är att genom bidraget rekrytera kortutbildade vuxna som är studieovana och som annars inte skulle ha sökt sig till utbildning. För de personer som är aktuella för bidraget är skuldsättningen inom det ordinarie studiemedelssystemet inte en realistisk tanke. Syftet är att förmå personer som behöver kompetensutveckling att börja studier med det nya bidraget. För de personer som kommer att kunna få bidraget kan studierna bidra till personlig utveckling, till att bygga upp ett självförtroende och en tilltro till den egna förmågan. En grundprincip i det statliga studiestödssystemet är att den studerande och samhället på något sätt skall dela på insatserna och riskerna. Erfarenheterna från visar att för många personer med kort utbildning gäller det att övervinna ett motstånd till studier. När de väl kommit över den första osäkerheten är de beredda att ta en sådan ekonomisk risk som studier med studiemedel annars utgör. Eftersom det rekryterande bidraget är begränsat (se avsnitt 7.4 angående längsta tid) erbjuder staten studiemedel till de personer som, efter det att den studiemotiverande grunden har lagts, går vidare till fortsatta studier. En viktig förutsättning för att få rekryteringsbidraget bör enligt regeringens bedömning därför vara att den enskilde inte har studerat med studiestöd . Mot bakgrund av att den särskilda satsningen på vuxenutbildning inleddes i och med , kan det vara rimligt att ange att de personer som studerat med studiestöd inte kan komma i fråga för rekryteringsbidraget. Avsikten är att bidraget skall riktas till vuxna med kort tidigare utbildning som är i behov av kompetensutveckling men som ännu inte rekryterats till en längre kompetenshöjande utbildning på grundskole- eller gymnasienivå. Utgångspunkten i remisspromemorian var att bidraget bara skulle kunna lämnas till studerande, som saknar slutbetyg eller motsvarande från treårig gymnasieutbildning eller motsvarande utbildning. CSN och ÖKS har emellertid invänt mot denna formulering av utbildningsbakgrund och bl.a. anfört att formell utbildningsbakgrund inte alltid är någon bra värdemätare på det aktuella behovet av utbildning. Regeringen instämmer i detta. Den föreslagna målsättningen med rekryteringsbidraget innebär att det inte är relevant att i varje enskilt fall försöka avgöra exakt vilken utbildning som personen genomgått för länge sedan. Det viktiga är i stället att det kan konstateras att vederbörande har kunskapsluckor och ett stort behov av kompetensutveckling och därför bör rekryteras till studier på grundläggande eller gymnasial nivå. Rekryteringsbidraget skall vara tydligt avgränsat efter ålder och utbildningsbehov. En lägsta ålder för rätt till stöd måste finnas dels för att undvika avhopp i gymnasieskolan, dels för att tydliggöra att t.ex. de ungdomar som kompletteringsläser i komvux inte ingår i målgruppen. Bidraget skall därför kunna lämnas fr.o.m. det kalenderår då den studerande fyller . Likaså är en övre åldersgräns nödvändig. Syftet med bidraget är att rekrytera till fortsatta studier även sedan de som rekryteringsbidraget kan utgå har förbrukats. Det är därför nödvändigt att regelverket harmonierar med studiemedelssystemet. Rekryteringsbidraget skall därför få lämnas längst t.o.m. det kalenderår då den sökande fyller på samma sätt som studiemedel. Många remissinstanser har mot bakgrund av behovet av livslångt lärande förordat att bidraget skall kunna lämnas även efter . Vikten av livslångt lärande kan, enligt regeringen, inte nog understrykas. Den demografiska utvecklingen i medför att en stor del av den äldre arbetskraften kommer att ha en utbildning som ligger långt tillbaka i tiden. Det innebär att många människor har behov av att förnya och aktualisera sina kunskaper. Regeringen delar således remissinstansernas synsätt vad gäller behovet av möjligheter för äldre att studera. För att möta detta behov beslutade med anledning av propositionen Ett reformerat studiestödssystem (prop. 1999/2000:10) att höja den övre åldersgränsen från till . Gränsen bestämdes bl.a. mot bakgrund av tidigare erfarenheter av antalet studerande i olika åldersintervall samt av enskildas benägenhet att skuldsätta sig i dessa åldrar. I det nya studiemedelssystemet infördes också en begränsad möjlighet för personer att få studiemedel i form av studiebidrag för studier vid vissa särskilda utbildningar. Det rör sig om studerande i åldrarna som genomgår yrkesinriktad utbildning inom områden där det råder brist på utbildad arbetskraft. Vad gäller det rekryteringsbidrag som föreslås i denna proposition menar regeringen att detta bidrag, med dess inriktning mot att stimulera till studier, även i denna del måste överensstämma med studiemedelssystemets regelverk. Utan denna koppling är risken stor att enskilda personer kommer att rekryteras till studier som inte kan avslutas med statligt finansierat studiestöd. En högre åldersgräns än för rekryteringsbidraget innebär att också åldersgränsen i studiemedels- systemet skulle behöva höjas med bl.a. åtföljande ökade utgifter för staten. Frågan om hur förutsättningarna för ett livslångt lärande skall förbättras måste ses i ett bredare perspektiv än vad som är möjligt i detta sammanhang. måste det finnas många sätt att möjliggöra ett livslångt lärande för den enskilde. Regeringen avser att noga följa dels studiemedelsreformen, dels utvecklingen inom andra näraliggande politikområden. Arbetslös eller riskerar arbetslöshet Utöver dessa grundläggande villkor beträffande ålder och utbildningsbakgrund måste den sökande vara arbetslös eller anställd men i behov av kompetensutveckling för att inte riskera att bli arbetslös. Det finns bland dem som är inskrivna i aktivitetsgarantin på arbetsförmedlingen personer som har stort behov av att förbättra sina kunskaper på grundläggande nivå. Många av dem hör till gruppen långtidsarbetslösa och en utvecklad kompetens kan i vissa fall, tillsammans med andra insatser, vara helt avgörande för den enskildes möjligheter att återgå till den reguljära arbetsmarknaden. Enligt regeringens bedömning bör det däremot inte krävas att den arbetslöse faktiskt är anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen för att komma i fråga för rekryteringsbidraget. Det är viktigt att det finns en möjlighet att locka personer till studier trots att de inte officiellt registrerat sig som arbetslösa. Det finns ett mycket stort antal anställda med kort utbildning i framför allt små och medelstora företag där den tekniska utvecklingen och kundernas kvalitetskrav hotar företagets överlevnad. Genom deltidsstudier under anställningen skulle de anställda kunna förbättra sina förutsättningar vid produktions- omställning eller företagsnedläggning. En person som är i behov av kompetensutveckling på grund av ny produktionsteknik, arbetsorganisationsförändringar eller strukturomvandlingar skall, i enligt med vad som angavs i propositionen om Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72), anses vara i en sådan situation att han eller hon riskerar arbetslöshet och därmed vara behörig att få rekryteringsbidraget. Avsikten är alltså att nå personer som bedöms ha eller kunna få svårigheter att få ett nytt jobb på den reguljära arbetsmarknaden eller få behålla sitt arbete utan kompletterande utbildning. Utbildningsinsatsen har bäst förutsättningar att lyckas om den kan planeras och inledas så snabbt som möjligt. Motivationsarbete tar tid. Det kan, enligt regeringen, innebära att en möjlig utbildningsinsats fördröjs om kommunen väntar till dess att en person är varslad innan rekryterings- och motivationsprocessen inleds. Den tid som individen befinner sig utanför arbetsmarknaden kan på så sätt bli förlängd. Enligt regeringens bedömning skall det därför vara möjligt för kommunen att rekrytera en person till studier och för CSN att besluta om rekryteringsbidraget redan innan en person faktiskt blivit varslad om uppsägning. Rekryteringsbidraget skall också kunna lämnas till kortutbildade vuxna som har vissa funktionshinder och som på grund härav behöver extra tid på sig för att uppnå studiemålen, i synnerhet under studiernas början, om de grundläggande villkoren för rätt till stöd föreligger. här avses behöver varken vara arbetslösa eller riskera arbetslöshet men skall i övrigt uppfylla behörighetskraven för bidraget. sällan om personer som har läs- och skrivsvårigheter eller personer som har förvärvat ett funktionshinder i vuxen ålder, som påverkar förutsättningarna för studiearbetet. För att nå dessa män och kvinnor är det naturligt att den uppsökande verksamheten genomförs i nära samarbete med t.ex. handikapporganisationerna. allt väsentligt välkomnat förslaget i denna del. Det skall ankomma på regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att utfärda bestämmelser om vad som i övrigt skall krävas för möjlighet att kunna få rekryteringsbidraget. Regeringens förslag: Rekryteringsbidraget skall kunna lämnas till studerande vid de utbildningar som regeringen bestämmer för studier i . Regeringens bedömning: Bidraget bör kunna lämnas till studerande vid studiestödsberättigande utbildningar på grundskole- eller gymnasienivå. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Promemorians förslag tillstyrks överlag. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Avsikten är att rekryteringsbidraget skall kunna lämnas till studerande för utbildning på grundskole- eller gymnasienivå vid samma lärosäten och utbildningar som kan ge rätt till det högre bidraget inom studiemedelssystemet för sådana studier. Bidraget skall alltså kunna lämnas till studerande vid alla studiestödsberättigande utbildningar i oavsett vem som anordnar utbildningen. Utbildning vid folkhögskolor kan anordnas både i allmän och i privat regi. påpekar i sitt remissvar att det är viktigt att en person som rekryteras till en folkhögskola får samma möjligheter till bidraget som om det gällt en utbildning som kommunen själv anordnar eller upphandlat. Därför är det enligt regeringens mening viktigt att den kommunala handläggaren samråder med utbildnings- anordnaren. Regeringens förslag: Rekryteringsbidrag skall få lämnas för deltidsstudier som omfattar minst 20, av heltid. Storleken av bidraget bestäms i förhållande till studiernas omfattning. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: De fåtal remissinstanser som berört frågan har ställt sig bakom förslaget. Skälen för regeringens förslag: Utformningen av bidraget för vuxna ställer stora krav på flexibilitet. I samband med riksdagsbehandlingen av propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen har utbildningsutskott framhållit att det är angeläget att det nya bidraget får en sådan utformning att det understöder flexibelt lärande (bet. 2000/01:UbU15). Rekryteringsbidraget bör därför kunna lämnas för studier på såväl heltid som deltid. Avsikten med det förmånliga rekryteringsbidraget är bl.a. att kunna rekrytera den som behöver kompetensutveckling till mer begränsade studier, , t.ex. . Mot bakgrund härav bör det vara möjligt att inom ramen för bidraget studera på halvfart, på trekvartsfart eller på av heltid. Storleken på bidraget bestäms i förhållande till studiernas omfattning. Möjligheten att kunna lämna rekryteringsbidraget vid deltidsstudier bedöms som klart rekryteringsfrämjande. 7.4Längsta tid med rekryteringsbidrag Regeringens förslag: Rekryteringsbidraget skall kunna lämnas oavsett studieomfattning. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Några kommuner, som och , har invänt att stödtiden bör vara längre. Flera remissinstanser, bl.a. och kommunerna i , och anser att bidraget borde kunna lämnas om studierna sker på deltid. Skälen för regeringens förslag: Rekryteringsbidraget är endast avsett att lämnas eftersom bidraget är ett utpräglat rekryteringsstöd. När nya studerande är värvade och studierna har pågått är det rimligt att de studerande övergår till studiemedel i den mån de studerande fortsätter att följa en reguljär utbildning. Regeringen anser därför att rekryteringsbidraget skall lämnas oavsett studieomfattning. Vissa kommuner bl.a. förordar att bidraget skall kunna lämnas än så att det finns möjlighet att även avsluta påbörjad utbildning utan att behöva låna pengar till studierna. Även inom studiemedelssystemet finns dock en högre förmånlig bidragsnivå som kan bli aktuell för dessa studerandegrupper. Beloppsmässigt överensstämmer de olika stöden med varandra. Regeringen anser därför att är en väl avvägd tid för studier med det förmånliga bidraget. Bidraget skall, som tidigare nämnts, även kunna lämnas vid Prop. 2001/02:161 deltidsstudier. Flera remissinstanser har hävdat att stödtiden i motsvarande mån bör kunna förlängas.