prop · GP03100d2 · 2002-04-15 00:00:00 — I övriga hölls tillväxten 2001 uppe av en mycket stark inhemsk efterfrågan i och In- 2001/02:100 BILAGA 1 dien, medan de exportberoende ekonomierna i drabbades relativt hårt av nedgången i världshandeln. och förväntas fortsätta att utvecklas väl som de mindre asiatiska ekonomierna gynnas av den internationella konjunkturuppgången och en bättre utveckling inom IKT-sektorn. Tillväxten i hela regionen väntas uppgå till och . Räntor, valutor och inflation Den internationella konjunkturavmattningen har i hög grad präglat utvecklingen på världens obligationsmarknader. Den amerikanska 10-års räntan, liksom den tyska 10-årsräntan, har i genomsnitt legat . Den historiskt sett mycket låga amerikanska räntenivån är ett uttryck för ett svagt konjunkturläge, men också för förväntningar om låg inflation . Den senaste tidens positiva konjunkturstatistik från i första hand har inneburit att obligationsräntorna generellt sett har stigit. bedöms den amerikanska ekonomin vara i en mer normal konjunktursituation och 10-års- räntan bedöms ligga . Den tyska 10-års- räntan har, med tanke på den svaga tillväxten, legat på en överraskande hög nivå och någon ytterligare uppgång väntas inte trots ett gradvis förbättrat konjunkturläge. I tider då utvecklingen i världsekonomin upplevs som osäker av aktörerna på de finansiella marknaderna tenderar skillnaden mellan svenska och tyska obligationsräntor att stiga. Ett tecken på ett sådant samband är att de svenska räntorna steg i förhållande till amerikanska och tyska räntor efter terrorattackerna . I takt med att det internationella konjunkturläget stabiliseras bedöms den svenska 10-årsräntan återigen närma sig den tyska för att ligga över den tyska 10-årsrän- tan. Den positiva amerikanska konjunkturstatistiken väntas leda till att i inleder en anpassning av styrräntan mot en mer neutral nivå. Den amerikanska har också indikerat att en sådan omprövning är på väg. Den () väntas dröja till 2003 innan penningpolitiken stramas åt något. Ett senare agerande av ECB jämfört med den amerikanska förklaras av att konjunkturuppgången i euroområdet väntas infalla något senare än i och av att styrräntan i utgångsläget är högre i euroområdet. Kronans värde varierade kraftigt . Under de tre första kvartalen bidrog sannolikt den svaga börsutvecklingen och ogynnsamma aktieflöden till att den svenska kronan successivt försvagades. Den dollarförstärkning som ägde rum efter terrorattackerna bidrog till att kronan under enligt det handelsvägda TCW-indexet nådde rekordsvaga 146. Därefter har kronan gradvis förstärkts till ca 133 . Kronan bedöms dock fortfarande vara undervärderad och väntas appreciera så att TCW-indexet ligger runt 122. Kronans kurs mot euron antas ligga på /euro. Den svenska penningpolitiken vägleds av ett inflationsmål. Inflationen mätt som förändringen i konsumentprisindex (KPI) över skall uppgå till med ett toleransintervall på +/ . har förtydligat att det är UND1X som styr utformningen av penningpolitiken. UND1X är mått på den underliggande inflationen där de direkta effekterna av förändrade räntor, indirekta skatter och subventioner har exkluderats från KPI. Föregående år ökade inflationen kraftigt av skäl som närmare diskuterades ovan. väntas lägre löneökningar, fallande importpriser och mindre inflationspåverkan från s.k. tillfälliga effekter leda till att inflationen minskar snabbt. I slutet av innevarande år beräknas inflationen enligt UND1X uppgå till . bedöms det goda efterfrågeläget ge handeln ett visst utrymme att höja marginalerna. bedöms inflationen enligt UND1X uppgå till . förutsätts anpassa penningpolitiken så att inflationen utvecklas i linje med inflationsmålet. Eftersom lediga resurser successivt tas i anspråk antas höja den s.k. reporäntan till . var ett av de bättre exportåren för . Varuexporten ökade med för att sedan falla 2001. Motsvarande siffror för bearbetade varor var respektive . För att hitta ett lika svagt år som 2001 för den 2001/02:100 BILAGA 1 2Exklusive effekten av att överfördes från kommunsektorn till hushållssektorn i nationalräkenskaperna. Inklusive denna effekt är utvecklingstalen för för hushållens konsumtion , för offentlig konsumtion och för konsumtion . 3Förändring uttryckt i procent av BNP föregående år. Källor: och . svenska exportindustrin som 2001 får man gå tillbaka till mitten av . Exportomslaget var således mycket kraftigt. Tillväxten i omvärldens efterfrågan för svenska bearbetade exportvaror, dvs. världsmarknadstillväxten, sjönk från 2000 till 2001. Att den svenska exporten minskade mer än världsmarknadstillväxten, trots att konkurrenskraften förstärktes, förklaras framför allt av raset för teleproduktexporten. Exkluderas teleproduktexporten ökade exporten av bearbetade varor med . Exportföretagen var , trots den svaga kronan, relativt återhållsamma med att höja priserna. Exportindustrin har därför, efter med förbättrade relativpriser, ett mycket gott konkurrensläge. Detta väntas tillsammans med en förbättrad konjunktursituation i viktiga mottagarländer för svensk export bidra till att exporten återigen börjar öka under loppet av detta år och i synnerhet . Teleproduktexporten väntas gradvis stabiliseras men beräknas uppvisa en positiv utveckling först . Mätt som årsgenomsnitt väntas teleproduktexporten minska även . Den totala varuexporten bedöms öka . bedöms världsmarknadstillväxten öka med och teleproduktexporten förutses återigen ge positiva bidrag till exporttillväxten. Den antagna kronförstärkningen innebär dock att konkurrensläget inte är fullt så starkt som de närmast föregående åren. Varuexporten väntas ändå öka med . Tillväxtomslaget i varuimporten på , från en uppgång med 2000 till en minskning 2001, var ännu kraftigare än exportomslaget och har i hög grad påverkat utvecklingen av BNP. Den mycket låga importtillväxten 2001 är ett uttryck för att såväl efterfrågan på importerade insatsvaror till exportindustrin som den inhemska efterfrågan utvecklades svagt. Det gäller särskilt efterfrågekomponenter med högt importinnehåll, som t.ex. maskininvesteringar. Dock är det svårt att förklara hela importminskningen 2001 med efterfrågekomponenternas utveckling. Det är därför troligt att kronförsvagningen och den därmed sammanhängande mycket snabba uppgången i importpriser för bearbetade varor , har minskat importens marknadsandel på den svenska marknaden. Det kan dels handla om att import har skjutits i förhoppningen att en starkare krona gör importen billigare i ett senare skede, dels om att efterfrågan som tidigare riktades mot omvärlden nu har riktats mot inhemska producenter. väntas varuimporten öka i samband med att exporten och hushållens konsumtion tar fart. Importpriserna väntas falla till följd av en starkare krona, vilket 2001/02:100 BILAGA 1 ytterligare bedöms stimulera importen. Den låga importnivån medför att varuimporten som årsgenomsnitt 2002 ändå minskar . väntas exporten och hushållens konsumtion visa en god utveckling även mätt som årsgenomsnitt vilket avspeglas i att varuimporten förutses öka . Tjänsteexporten ökade 2001 medan tillväxten i tjänsteimporten begränsades till . En viktig förklaring till utvecklingen av tjänstehandeln är att svenskars turistutgifter i utlandet minskade medan utlänningars turistutgifter i ökade. Sannolikt har turismen påverkats av den svaga kronan. Tjänstehandeln gav därmed ett mycket kraftigt positivt bidrag till BNP-tillväxten, vilket är ovanligt, med . väntas tjänstebalansen följa det historiska mönstret och ge negativa BNP-bidrag på tre respektive två tiondelar. Investeringarna ökade 2001, vilket kan jämföras . Investeringsavmattningen berodde bl.a. på att den dämpade industrikonjunkturen medförde att industriinvesteringarna föll . Under innevarande år väntas industriproduktionen öka efter att ha minskat med 2001. Till en början bedöms det förbättrade efterfrågeläget delvis kunna mötas genom att ledig kapacitet tas i anspråk. Först förutses en uppgång i industriinvesteringarna. Företagens investeringsplaner indikerar också en minskande investeringsvolym. Investeringarna i de varuproducerande branscherna, där industrin utgör , beräknas minska och öka när efterfrågan vuxit sig starkare. Produktionen i tjänstesektorerna har utvecklats mycket starkt under andra halvan av 1990- talet. steg tjänsteproduktionen i genomsnitt med och investeringarna med . Trots att investeringstillväxten i tjänstesektorerna dämpades påtagligt 2001 bedöms investeringsnivån fortfarande vara förhållandevis hög. I (SCB:s) investeringsenkät framstår behovet att bygga ut kapaciteten som begränsat, dock med tydliga skillnader mellan branscher. I synnerhet inom post- och telekommunikationer är investeringsplanerna, på grund av utbyggnaden av tredje generationens mobiltelefoni, mycket expansiva. Detta innebär att investeringstillväxten i tjänstesektorerna för- väntas bli positiv och uppgå till . förväntas ett flertal tjänstebranscher ha behov av att öka kapaciteten för att möta efterfrågan. Tjänstesektorns investeringar förutses därför öka med . Bostadsinvesteringarna ökade med 2001. Investeringsuppgången förklaras framför allt av en stor ökning i antalet nybyggda flerbostadshus, medan småhusbyggandet föll. väntas nybyggnationen av flerbostadshus fortsätta att öka vilket bidrar till en uppgång i bostadsinvesteringarna med . bedöms även småhusbyggandet stiga och bostadsinvesteringarna ökar då med . Totalt sett väntas 25 000 lägenheter färdigställas , vilket mot bakgrund av det låga bostadsbyggandet är att beteckna som en låg investeringsvolym. Sammantaget är det framför allt bostadsinvesteringar, statliga infrastruktursatsningar och utbyggnaden av tredje generationens mobilnät som understödjer investeringstillväxten och . I , liksom i och euroområdet, hölls tillväxten 2001 tillbaka av en pågående lageranpassning. I justerades lagernivåerna inom såväl industrin som handeln och det samlade lagerbidraget uppgick till av BNP. Handeln förefaller nu ha avslutat sin lageranpassningsprocess medan industrin har ytterligare behov av att reducera lagren. Det innebär att även årets lagerbidrag blir negativt motsvarande av BNP. väntas en frivillig lageruppbyggnad ske i samband med att de lagertunga delarna av ekonomin expanderar och lagerbidraget beräknas uppgå till av BNP. Hushållens konsumtion utvecklades mycket starkt . En hög tillväxt i hushållens finansiella och reala förmögenhet samt en gynnsam arbetsmarknadsutveckling bidrog till en hög tillförsikt och ett lågt sparande. bröts några av dessa trender. Arbetsmarknaden försvagades och hushållens aktieförmögenhet urholkades till följd av fallande börskurser, vilket försämrade hushållens tillförsikt . Eftersom sparkvoten hade kommit ner på en låg nivå valde hushållen att snabbt öka sitt finansiella sparande. Hushållen hade dessutom under de tidigare åren kraftigt ökat sina inköp av varaktiga varor (inklusive bilar) och ville sannolikt minska denna form av realt sparande något och öka det finansiella sparandet. Även om det således finns förklaringar till att hushållens konsumtion endast steg 2001, måste ändå konsumtionstillväxten betecknas som överraskande svag. Mycket talar nu för att konsumtionen återigen kommer att växa snabbare. Hushållens reala disponibla inkomster förutses öka med i reala termer, hushållens tillförsikt har ökat och hushållens samlade förmögenhetssituation är, trots fjolårets börsnedgång, mycket god. Den konsumtionsstatistik som inkommit har också visat positiva, men osäkra, tecken på att en bättre utveckling är förestående. Konsumtionsnivån vid ingången av 2002 är dock så pass låg att konsumtionstillväxten inte väntas bli högre än mätt som årsgenomsnitt. Sparkvoten stiger därför relativt kraftigt även . Under loppet av 2002 väntas emellertid konsumtionen växa med . Till viss del kan den stigande sparkvoten förklaras av att hushållen i sina konsumtionsbeslut reagerar med en viss fördröjning på årets mycket starka inkomstutveckling. väntas hushållens konsumtion öka med och till följd av fördröjningseffekten antas sparkvoten sjunka något då. Tabell 1.4 Bidrag till BNP-tillväxt Anm.: Bidragen för redovisas exklusive effekten av att ingår i hushållssektorn. Källor: och . Den statliga konsumtionen var oförändrad i volym . beräknas en ökning , delvis till följd av att staten övertar ansvaret för vårdhögskolorna från landstingen. väntas konsumtionen ligga kvar på oförändrad nivå. De kommunala konsumtionsutgifterna steg . Primärkommuner och landsting är enligt kommunallagen ålagda att ha en eko- 2001/02:100 BILAGA 1 nomi i balans. Ett underskott skall återtas . Enskilda kommuner och landsting har problem att uppnå balans och vissa kommer även under prognosåren att ha svårigheter att klara balanskravet. Sektorn som helhet bedöms dock klara balanskravet från och med innevarande år. Den genomsnittliga kommunala skattesatsen uppgår till , vilket är något lägre än , och den antas vara oförändrad . Även 2002 väntas kommunernas inkomster stiga relativt snabbt. De tillfälligt höga inkomstökningarna väntas dock ej fullt ut utnyttjas till ökad konsumtion utan kommuner och landsting väntas anpassa sin konsumtion till en nivå som är i linje med balanskravets restriktioner även på lång sikt. väntas konsumtionsutgifterna stiga och de därpå följande två åren . Tillväxtens och sparandets sammansättning Nedgången i BNP-tillväxten från till förklaras bl.a. av den kraftiga avmattningen av hushållens konsumtion (se tabell 1.4). var bidraget från hushållens konsumtion till BNP-tillväxten . Bidraget föll till . Även bidraget från varuexporten till föll rejält från . Trots denna betydande nedgång i exportbidraget var nettobidraget till BNP-tillväxten från utrikeshandeln med varor och tjänster . Delvis är detta en effekt av att den svaga kronan har bidragit till ett stärkt tjänstenetto, bl.a. genom ett positivt turistnetto, och en låg import. Varuexporten, exklusive teleprodukter, utvecklades också relativt väl i förhållande till den svaga efterfrågan från omvärlden. och stiger gradvis tillväxtbidraget från hushållens konsumtion som utrikeshandelsbidraget faller tillbaka. Bruttosparandet som andel av BNP föll 2001 till följd av ett försämrat finansiellt och realt sparande. Värt att notera är att det finansiella sparandet stärktes i hushållssektorn och i den offentliga sektorn som företagens finansiella sparande föll kraftigt. Den senare nedgången avspeglar bl.a. att vinstläget i näringslivet försvagades . leder den förväntade investeringsuppgången 2001/02:100 BILAGA 1 till att det reala sparandet återigen börjar att öka som andel av BNP. Även det finansiella sparandet som andel av BNP beräknas stärkas, främst genom ett sjunkande finansiellt underskott i företagssektorn. Tabell 1.5 Sparandets sammansättning Löpande priser, procent av BNP Källor: , och . De flesta indikatorer tyder på att sysselsättningen kommer att minska något . Antalet varsel ökade kraftigt och totalt sett varslades 69 000 personer. I KI:s barometrar uppger företagen inom industri och byggnadsverksamhet att de avser minska antalet anställda. Inom tjänstesektorerna är anställningsplanerna återhållsamma. Med viss fördröjning väntas dock den ökade aktiviteten i ekonomin få genomslag på arbetsmarknaden. Under slutet av året förutses sysselsättningen stiga, men som årsgenomsnitt bedöms sysselsättningen sjunka . fortsätter sysselsättningen att expandera och beräknas öka . Den fallande sysselsättningen leder till att den öppna arbetslösheten stiger från 4,2001 till . bedöms den väntade sysselsättningsuppgången medföra att den öppna arbetslösheten minskar till . Antalet personer i arbetsmarknadspolitiska program förutsätts uppgå till 111 000 personer, dvs. lika många som 2001. minskar dock programvolymen till 97 000 personer. Som diskuterades i inledningen har medelarbetstiden fallit mycket kraftigt både 2000 och 2001. Medelarbetstiden förutses stabiliseras och stiga något . Regeringens åtgärdsprogram för ökad hälsa i arbetslivet bedöms verka dämpande på utvecklingen av sjukfrånvaron. Ett minskat antal platser i väntas leda till att frånvaron på grund av studier sjunker. Det nya studiemedelssystemet stimulerar studerande att öka sin arbetstid. Mot detta skall vägas att andelen personer i åldrarna , med en lägre medelarbetstid än genomsnittet, ökar och att ett antal löneavtal innehåller uppgörelser om arbetstidsförkortning. Den offentliga sektorns finansiella sparande som andel av BNP ökade från 2000 till 2001, trots konjunkturnedgången. Det höga sparandet på beror delvis på periodiseringar och tillfälligt höga skatteinkomster, som förstärkte det redovisade sparandet med . Periodiseringseffekten uppkommer huvudsakligen till följd av variationer i bolagsvinster och reavinster. Skatten på dessa redovisas i nationalräkenskaperna med eftersläpning. Den exceptionellt höga nivån för skatt på bolagsvinster och reavinster redovisas således 2001. Justerat för skatteperiodiseringen uppgick sparandet till eller av BNP. Ett sådant justerat sparande avspeglar bättre den underliggande utvecklingen av de offentliga finanserna och ligger också i linje med vad man kan vänta sig som resultat av den ekonomiska utvecklingen i kombination med skattesänkningar och andra reformer. Tabell 1.6 De offentliga finanserna 1 Inklusive skatter till EU. Källor: och . Skatteinkomsterna som andel av BNP minskar 2002 till . Den kraftiga minskningen beror delvis på skattesänkningarna men framför allt på den stora periodiseringseffekten 2001. Utgifterna som andel av BNP är i det närmaste oförändrade. Det finansiella sparandet beräknas uppgå till eller av 2001/02:100 BILAGA 1 Det redovisade sparandet sjunker med . Med beaktande av skatteperiodiseringen minskar sparandet med . sjunker både skatter och utgifter som andel av BNP trots att en omläggning till beskattade garantipensioner medför att både skatter och utgifter stiger av BNP. Det finansiella sparandet beräknas uppgå till av BNP. Skatteinkomsterna beräknas minska till av BNP 2004. Utgifterna utvecklas i takt med inkomsterna och det finansiella sparandet beräknas till även detta år. Fördelningen av sparandet mellan staten och ålderspensionssystemet påverkades av den finansiella infasningen av det reformerade ålderspensionssystemet. Åren 20022004, när effekten av infasningen är avslutad, beräknas sparandet i pensionssystemet, dvs. AP-fonden och premiepensionssystemet, uppgå till av BNP. Det innebär att mer än hela det finansiella överskottsmålet för den samlade offentliga sektorn används för att bygga upp pensionsfonderna inför den belastning som väntar . Statens finansiella sparande visar ett underskott på av BNP, medan den kommunala sektorns finanser i stort sett är i balans. Överskotten i den offentliga sektorns finansiella sparande medför en fortsatt förbättring av den finansiella ställningen. Nettoskulden vänds till en positiv förmögenhet. Förmögenheten växer därefter i takt med det finansiella sparandet. Genom att överskotten ligger i ålderspensionssystemet kommer förmögenheten att växa genom ackumulering av finansiella tillgångar både i fördelningssystemet och i premiepensionssystemet. Den konsoliderade skulden uppgick vid utgången av 2000 till som andel av BNP, vilket underskrider referensvärdet inom EU på av BNP. ökade skulden till av BNP trots det stora överskottet i de offentliga finanserna. Ökningen är emellertid tillfällig och beror huvudsakligen på omfördelningen av AP- fondernas portföljer från statsobligationer till aktier. Statsskulden väntas minska vilket bidrar till att även den konsoliderade bruttoskulden minskar under dessa år. 2001/02:100 BILAGA 1 Den snabba nedgången i världsekonomin kom att fördjupas och förlängas som en följd av terrorattackerna i . Under inledningen av 2002 syns dock allt fler tecken på att botten i världskonjunkturen kan vara nådd. Ledande indikatorer som t.ex. inköpschefsindex och orderingång har stigit i både och EU. Avmattningen i har karaktäriserats av en snabb och kraftig lageranpassning parad med fallande investeringar, inte minst inom sektorn för informations- och kommunikationsteknik (IKT). Investeringarna har hämmats dels av ett historiskt lågt kapacitetsutnyttjande, dels av tidigare kraftigt sammanpressade vinstmarginaler för företagen. har hushållens konsumtionsutveckling varit anmärkningsvärt stark, vilket delvis kan förklaras av tillfälliga effekter, t.ex. förmånliga lånevillkor vid nybilköp. Mycket tyder dock på att det finns en underliggande styrka i konsumtionen. Tillväxten i amerikansk ekonomi bedöms uppgå till med hushållens konsumtion som den främsta drivkraften. , som höll tillbaka tillväxten , förutses ge ett svagt positivt bidrag. Förklaringen till att BNP-tillväxten inte bedöms bli starkare är att investeringarna förutses fortsätta att utvecklas svagt under större delen av året. väntas BNP-tillväxten öka till driven av allmänt stark efterfrågan. I EU fördjupades konjunkturnedgången . Nedgången har varit särskilt påtaglig i och i ett antal mindre länder, t.ex. och . Avmattningen i de mindre EU-länderna förklaras till stor del av nedgången inom IKT-sektorn. I har också konsumtionen varit anmärkningsvärt svag. Efter en svag inledning på detta år förutses tillväxten i tillta under loppet av året driven av allmänt stigande efterfrågan i omvärlden, vilket stimulerar exporten. bedöms också konsumtionen bidra till tillväxten. Tillväxten i den tyska ekonomin väntas understiga EU-genomsnittet under hela prognosperioden. Sammantaget förutses BNP-tillväxten i uppgå till och till . Läget i den japanska ekonomin är allvarligt och de underliggande problemen och svagheterna blir alltmer akuta. Recessionen har fördjupats och deflationen fortsätter. betslösheten stigit till en historiskt hög nivå. De offentliga finanserna fortsätter att försämras i snabb takt och den offentliga skulden som andel av BNP är den största i OECD-området. Bruttonationalprodukten förutses minska med . förutses visserligen BNP öka med , men detta kan i allt väsentligt hänföras till den förutsedda globala återhämtningen och ökad extern efterfrågan. Den inhemska efterfrågan bedöms utvecklas mycket svagt under hela prognosperioden. Tabell 2.1 BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshet Procentuell förändring om inget annat anges Arbetslöshet, procent av arbetskraften2 1HIKP för EU-länder och KPI för . 2ILO-definition för EU-länder och nationell definition för . Källor: Nationella källor och . Efter den kraftiga nedgången i förutses tillväxten i regionen utanför ta fart i takt med att den globala efterfrågan ökar. De mindre gynnas av återhämtningen i världshandeln och sammantaget bedöms tillväxten uppgå till och . 2001/02:100 BILAGA 1 Krisen i accentuerades under förra Den mycket snabba och kraftiga nedgången i hårt av konjunkturavmattningen i den ameri- efterfrågan på den svenska exportmarknaden syns emellertid tecken på Marknadstillväxten, som ut- en återhämtning i regionen, inte minst i den gör ett handelsviktat genomsnitt av importtill- växten på exportmarknader, ökade inte bedöms uppgå till , för att under nästa I takt med återhämtningen i år stiga till . världsekonomin och den ökande världshandeln Sammantaget bedöms den globala tillväxten förutses marknadstillväxten uppgå till uppgå till och till under En avgörande drivkraft bakom åter- I prognosen har antagits ett oljepris på 25 hämtningen är den snabba och kraftfulla om- USD per fat och per läggningen av den ekonomiska politiken i expan- siv riktning, särskilt i . ökande globala efterfrågan, inte minst driven av återhämtningen i den amerikanska ekonomin, bedöms bidra till en tydlig uppgång i världshan- deln och framför allt . gativa bidraget från lagercykeln som höll tillbaka 2001 karaktäriserades av en kraftig inbromsning i Under loppet av detta år konjunkturen i euroområdet. antas också anpassningen till den tidigare över- var framför allt konjunkturavmattningen i För- kapaciteten inom IKT-sektorn avslutas. enta staterna och den kraftiga globala avmatt- bedöms i sin tur inverka positivt på investerings-