prop · GP0390 · 2002-03-13 00:00:00 — grund för en gemensam nordisk kommunikationsstrategi som väntas vara Skr. 2001/02:90 färdigställd . Finansiella tjänster fortsätter att vara en viktig fråga inom det nordiska samarbetet. har utvecklingen mot större transparens på de finansiella marknaderna i främjats, i synnerhet på försäkringsområdet. IT är ett annat prioriterat område för det nordiska konsumentsamarbetet. Åtgärder har vidtagits för att synkronisera de nordiska ländernas respektive konsumentorganisationers webbplatser. Bl.a. har ett nätverk etablerats inom området. I takt med att EU-samarbetet har fått en större betydelse har också det nordiska samarbetet fått en tydligare politisk inriktning. Amsterdamfördraget har gett konsumentpolitiken en starkare politisk ställning inom EU, vilket innebär att konsumentskyddet skall tillgodoses vid utformningen och genomförandet av övrig politik inom unionen. Det finns åtta nordiska nätverk som samarbetar i olika projekt inom områdena finansiella tjänster, standardisering, produktsäkerhet, konsumenträtt, prismärkning, konsumentundervisning, livsmedel i konsumentperspektiv samt hushållsekonomi och skuldsanering. Mycket av arbetet i dessa nätverk handlar om det gemensamma EU- och EES-arbetet. Åtgärder har även vidtagits för att koordinera genomförandet av direktiv samt för att utveckla och skapa förutsättningar för samarbete och snabb koordinering mellan myndigheter och organisationer när det gäller nya direktiv, förordningar samt grön- och vitböcker, särskilt när det gäller finansiella tjänster. Målsättningen för samarbetet med närområdena är att medverka till att utveckla de konsumentpolitiska områden som inom traditionellt ansetts som viktiga och som närområdena uttryckt intresse för. Arbetet omfattar områdena konsumentinformation, konsumenternas rättsliga ställning samt etablering av frivilliga konsumentorganisationer och utarbetas i samförstånd med representanter från närområdet. I samarbetet deltar nordvästra alltmer aktivt. har aktiviteter inom områdena konsumentutbildning, hushållsekonomi, ungdomars skuldsättning och konsumenträtt genomförts, främst i form av seminarier och konferenser. Samarbetet inom jämställdhetsområdet regleras av ett program för det nordiska jämställdhetsarbetet för . kompletteras med en årlig handlingsplan. väl i linje med den svenska jämställdhetspolitiken. En genomgående tanke i programmet är att det är nödvändigt att arbeta mer målmedvetet inom alla samhällsområden för att främja jämställdhet och lika möjligheter för kvinnor och män. stärka en bred insats för att integrera ett könsperspektiv inom alla skall det skapa initiativ inom utvalda områden som är särskilt viktiga, som kan lära oss något nytt eller som varit Ett arbete har påbörjats i ministerrådet i syfte att integrera köns- och jämställdhetsperspektiv i deras samlade verksamhet. varje ministerråd nu har det överordnade ansvaret för att främja jämställdhet inom det egna politikområdet och inom de institutioner som är berörda av detta. För samtliga verksamhetsområden skall jämställdhetspolitiska målsättningar fastställas. Jämställdhetsministrarna har valt ut tre huvudområden för det nordiska jämställdhetsarbetet 2001-2005: köns- och jämställdhetsperspektiv i nordisk ekonomisk politik, män och jämställdhet samt kvinnofrid. Det nya samarbetsprogrammet blev godkänt av har genomförandet av samarbetsprogrammet startat. Jämställdhetssektorn har påbörjat samarbete med finans-, arbetsmarknads- och justitiesektorn kring gemensamma projekt. Finansministrarna beslöt att påbörja ett samarbete med jämställdhetsektorn genom att utarbeta ett projekt, "Integrering av köns- och jämställdhetsperspektiv i nordisk ekonomisk politik". med arbetsmarknadssektorn har man tillsatt en arbetsgrupp som skall utarbeta en plan för ett projekt om likalön. tillsammans med justitiesektorn att planera och genomföra en nordisk- baltisk kampanj om handel med kvinnor . De nordiska och baltiska ministrarna ansvariga för jämställdhetsfrågor höll ett informellt ministermöte i . Vid mötet godkändes ett nordisk-baltikst samarbetsprogram om jämställdhet för 2001-2003 och man beslutade att arrangera en nordisk-baltisk informationskampanj mot handel med kvinnor. har det anordnats en rad konferenser och seminarie på olika Bland dessa kan nämnas "Women and Democracy konferens" som anordnades i och en konferens som hölls i under det belgiska EU-ordförandeskapet, "Gender Budgeting". antogs ett överordnat samarbetsprogram för lagstiftningsområdet. Programmet har varit vägledande för samarbetet även . Samarbetsprogrammet kompletteras av årliga handlingsplaner som utarbetas med utgångspunkt från de olika fackområdenas betydelse för det nordiska lagstiftningssamarbetet. 2001/02:90 anger därvid nya prioriterade initiativ och inriktningen på det löpande Den handlingsplan som antogs vid det nordiska justitieministermötet anger fem särskilt prioriterade områden. Vissa av dessa har främst relevans för lagstiftningssamarbetet inom , medan andra är betydelsefulla för samarbetet med närområdena och EU/EES. Brottslighet med rasistiska eller nazistiska förtecken Inom ramen för det nordiska samarbetet inom justitiesektorn har brottslighet med rasistiska förtecken behandlats i olika sammanhang. togs det fram en rapport för att kartlägga den praktiska tillämpningen i av gällande rättsregler avseende främlingsfientlighet och rasism. Därvid övervägdes också behovet av gemensam nordisk lagstiftning på området, men något sådant behov bedömdes då inte föreligga. Däremot har det understrukits att det är viktigt med ett tätt nordiskt samarbete när det gäller åtgärder för att förebygga och bekämpa brottslighet med nazistiska eller rasistiska förtecken. Vid sitt möte beslutade de nordiska justitieministrarna att tillsätta en grupp tjänstemän för att arbeta med frågor rörande brottslighet med nazistiska eller rasistiska förtecken. Ministrarna ansåg det angeläget att se över hur det polisiära och rättsliga samarbetet i fungerar, om några hinder för samarbetet kan identifieras och om arbetet på något sätt behöver eller kan underlättas. Gruppen lämnade en första rapport vid justitieministermötet . Den slutliga rapporten avses redovisas . Inom det civilrättsliga samarbetet bör särskilt det familjerättsliga området nämnas. En nordisk expertgrupp för familjerätt arbetar med gemensamma nordiska frågor. Vidare pågår ett vetenskapligt projekt som bl.a. syftar till att kartlägga de viktigaste skillnaderna mellan de nordiska ländernas lagstiftning på det familjerättsliga området. Resultatet väntas presenteras i tre separata böcker. inleddes dessutom en jämförande studie av regelsystemen på barn- och föräldraområdet i , och respektive de nordiska länderna. Studien beskriver för- och nackdelar med dessa främmande rättsordningars regler och jämför dem med regleringen av motsvarande rättsinstitut i de nordiska länderna. Vissa andra prioriterade områden Även har särskild tonvikt lagts vid bekämpande av handel Vid sitt årliga möte beslutade justitieministrarna att verka för ett utökat och intensifierat gränsöverskridande polissamarbete i syfte att bekämpa sådan handel. Minstrarna beslutade vidare att verka för ett tätare informationsutbyte om planerade lagstiftningsinitiativ på området samt att delta i den av jämställdhetsministrarna initierade nordisk-baltiska informationskampanjen mot handel med kvinnor. Samarbetet med de baltiska länderna, som tar sitt avstamp i det nordisk-baltiska justitieministermötet , har fortsatt . anordnades ett nordiskt-baltiskt justitieministermöte i Vid mötet diskuterades bl.a. samarbete inom justitiesektorn, innefattande även åtgärder mot terrorism. Utöver de särskilt angivna prioriterade områdena samarbetar de nordiska ländernas justitieministerier löpande inom en rad områden t.ex. gällande straffprocessrätt, civilprocessrätt, offentlighetsfrågor, EU/EES-frågor, sjörätt, varumärkes- och mönsterrätt, civilrättsligt konsumentskydd, ersättningsrätt, sexuellt missbruk av barn, ungdomsbrottslighet, brottsförebyggande frågor och IT-lagstiftning. Här kan särskilt nämnas att nordiskt samarbete normalt sker när det pågår arbete med någon rättsakt inom EU/EES. hur de nordiska ståndpunkterna skall samordnas. När en rättsakt antagits sker också i regel samarbete på genomförandestadiet. Migrations- och flyktingpolitiska frågor De nordiska regeringarna bedriver sitt samarbete i asyl och migrationsfrågor i den s.k. nordiska samrådsgruppen på hög nivå för flyktingfrågor, NSHF. Arbetet i NSHF bedrivs genom ordinarie möten på statssekreterarnivå, ett årligt ministermöte och genom särskilt tillsatta arbetsgrupper. har varit ordförande. har tre ordinarie möten hållits. har haft en representant närvarande. har man bland annat utbytt erfarenheter och diskuterat frågor om människosmuggling, integration och asylprocedursregler. Inför 50-årsjubileet av har det nordiska samarbetet i de globala konsultationerna och skyddsfrågorna fortsatt. Inom ramen för de särskilda arbetsgrupperna har man utbytt information och diskuterat frågeställningar kring återvändande, verkställigheter, vidarebosättning, pågående bilaterala projekt i och gemensamma EU- och Schengenrelaterade frågor samt arbetskraftsinvandring. har arbetsgruppen för fått mandat att utveckla samarbetet på asyl- och migrationsområdet med , och . Det praktiska arbetet i det gemensamma nordiska projektet för återvändande av äldre till har fortsatt. Nordiska utlänningsutskottet har haft två möten. Utskottet har primärt ansvar för övervakningen av hur den nordiska passkontrollöverenskommelsen tillämpas. Den information som utbyts vid mötena rör bl.a. det praktiska , pass- och viseringsfrågor samt asylfrågor. Medlemmar i utskottet är representanter för de nordiska utlänningsmyndigheterna, för svensk del Det nordiska samarbetet i ungdomsfrågor bereds inom ramen för , som lyder under kulturministrarna. är ministerrådets rådgivande- och koordinerande organ i nordiska och internationella barn- och ungdomspolitiska frågor och innehåller representanter från såväl myndigheter som ungdomsorganisationer. Kommittén har bl.a. till uppgift att fördela stöd till ungdomars nordiska samarbete, att koordinera nordisk ungdomsforskning och att följa upp arbetet med barn- och ungdomspolitiska frågor inom alla ministerrådets sektorer. Nordiska ministerrådets budget för nordiskt ungdomssamarbete uppgick till . En av de viktigaste uppgifterna inom ungdomsområdet är bidragsgivning till ungdomsorganisationernas nordiska nätverk och till olika ungdomsprojekt. Projektstödet omfattar numera samtliga ungdomsinitiativ oavsett om de är nationella eller lokala. Kommittén har därför möjlighet att i större utsträckning än tidigare tillvarata andra nordiska ungdomsinitiativ än bara dem som kommer från nationellt stödberättigade ungdomsorganisationer. Kulturministrarna har beslutat att av ministerrådets budget för ungdomsfrågor skall gå till bidragsgivning. Resterande medel avser kostnader för samordning av nordisk ungdomsforskning samt kommitténs egna projekt och kostnader. Det nordiska samarbetet inom ungdomsforskningen är en prioriterad fråga. har en forskningskoordinator anställts på heltid. Syftet är att stärka samarbetet mellan ungdomsforskare, beslutsfattare och brukare. Ett nytt nordiskt femårigt ungdomsforskningsprogram Unga i har antagits av nordiska ungdomskommittén och tillställts Nordiska forskningspolitiska råd för fortsatta diskussioner. Vid session i rekommenderades att utarbeta en ny tvärsektoriell handlingsplan för barn- och ungdomspolitiskt samarbete inom de kommande fem åren. Denna plan ska också belysa andra sidor av barn- och ungdomars levnadsvillkor än de som togs fram inom handlingsplanen för nordiskt barn- och ungdomskultursamarbete 1996-2000. av har i samverkan med berörda parter utarbetat ett underlag för handlingsplanen "in i ett nytt årtusende, tvärsektoriell handlingsplan för barn- och ungdomspolitiskt samarbete 2001-2005". behandlats inom ministerrådets olika sektorer och godkändes av Nordiska (Kulturministrarna) . samarbetet har därför förstärkts och har ett samarbete inletts med skol-, social- och arbetsmarknadssektorerna. Utvecklingen av ungdomssamarbetet mellan Östersjöstaterna har varit en prioriterad fråga sedan det finska ordförandeskapet 1996 och samverkan med de s.k. närområdena är ett av de prioriterade områdena inom utvecklingen i nära samverkan med andra regionala samverkansstrukturer, exempelvis Östersjöstaternas råd. 3.6 Säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete diskuteras säkerhetspolitiska frågor vid sessioner. Det tar sig uttryck i bl.a. att de nordiska utrikesministrarna respektive de nordiska försvarsministrarna lämnar gemensamma redogörelser vid sessionerna och deltar i debatten. De nordiska länderna samarbetar i de fredsfrämjande insatserna på . I Kosovo ingår , och i samma brigadområde och i Bosnien finns en nordisk-polsk stridsgrupp där bl.a. , och arbetar med civilmilitär samverkan. Samordning mellan länderna sker även inom en gemensam logistikorganisation i . Fortsatt arbete har genomförts inom NORDCAPS (Nordic Coordinated Arrangement for military Peace Support) med att få en multinationell krishanteringsstyrka, upp till en brigads storlek som skall vara operativ . och deklarerade års kapacitetskonferens inom EU sin avsikt att ställa nationella resurser, anmälda till , till EU: s förfogande för militär krishantering. Samordning inom NORDCAPS har även genomförts angående de nordiska bidragen till den multinationella säkerhetsstyrkan i . Denna samordning har främst skett inom områdena logistik och transporter. Bl.a. har en gemensam transportledning upprättats i . Efterhand som Nato:s planer för omstrukturering av krishanteringsstyrkorna i Bosnien (SFOR) och Kosovo (KFOR) blir kända kommer NORDCAPS att ges i uppgift att se över möjligheterna till fortsatt nordisk samordning inom dessa insatser. genomfördes övningen Barents Rescue i Partnerskap för Freds anda. Ansvarig myndighet var , som genomförde övningen i nära samverkan med Försvarsmakten och ett stort antal andra civila myndigheter. Sammanlagt 23 länder medverkade under övningen, som direkt deltagande eller som observatörer. med övningen var att förbättra förmågan att samverka civilt - militärt och nationellt - internationellt inom ramen för ett scenario där delar av samhället utsätts för radioaktiv strålning. den årliga övningen Nordic Peace i norra . Nordic Peace är en övning i Partnerskap för Freds anda med det övergripande syftet att vidareutveckla de nordiska ländernas och andra länders förmåga att delta i internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. organisationer deltar i övningen. Nordic Peace genomförs i Under övningen kommer särskild fokus att ligga vid civil-militär och lade fram ett gemensamt initiativ i (), beträffande åtgärder mot terrorism. Rådet består av Nato:s medlemsländer och de länder som deltar i PFF-samarbetet. Syftet med initiativet är främst att identifiera några möjliga samarbetsområden inom EAPR för att effektivisera kampen mot terrorismen. Initiativet kommer även att stärka EAPR och att utveckla PFF-samarbetet på . För att underlätta samordningen av både de nationella och de internationella satsningarna inom minröjningsområdet har det under det pågått ett arbete för att skapa en allmän inriktning och tydliga mål för agerande inom detta område. samarbetet har en svensk minkoordinator fortsatt medverkat i samarbetet med övriga nordiska minkoordinatorer. Deras arbete har främst berört forskning, materielutveckling, industrifrågor, utbildningsfrågor samt fredsfrämjande och humanitära insatser. Till detta har svensk medverkan funnits i och lämnats till (). Handlingsplan för nordiskt försvarsmiljösamarbete finns ett handlingsprogram för nordiskt Samarbetet fortsätter och har delvis kommit att avse gemensamma nordiska uppfattningar i Östersjö- och EU- Det nordiska samarbetet har utvecklats och fått en nydynamik genom våra grannländer , och deltagande. säkerhetsfrämjande samarbete som bedriver med dessa länder är en hörnsten i svensk Östersjöpolitik. och hela säkerhet. kommit att omfatta även , och . En stor del av det säkerhetsfrämjande samarbetet avser civila insatser. En del av samarbetet omfattar det militära området. De nordiska länderna stödjer , och arbete med att bygga upp nationella försvarsmakter under demokratisk kontroll. Tillsammans med ett antal andra länder genomförs projekten (Baltic Battalion), Baltron (Baltic Naval Squadron) och Baltdefcol (). Kunskapsöverföring inom flera områden, bl.a. demokratisk kontroll och styrning av försvarsmakter, modernt ledarskap, totalförsvar, är från svenska utgångspunkter betydelsefull. Det ligger i säkerhetspolitiska intresse att våra kontakter med , och utvecklas till att vara av liknande karaktär som vårt nära samarbete med , och . kan inte skiljas från säkerheten i hela det euroatlantiska Ett tydligt amerikanskt engagemang i är av Länder utanför den nordiska kretsen som lämnar ett betydelsefullt stöd till de baltiska länderna såväl bilateralt som genom de multilaterala projekten är förutom även , Ett sätt att fördjupa andra länders engagemang i är att gemensamt utveckla verksamheten inom PFF och det (). Arbetet under det nordiska ramavtalet om försvarsmaterielsamarbete har varit fortsatt intensivt. fattades beslut om anskaffning av nordisk medeltung helikopter. , och beslutade att inskaffa helikoptertyp NH 90 medan valde att anskaffa Helikoptersamarbetet mellan , och kommer att fortsätta i första hand vad beträffar utbildnings- och pågår ett samarbete om en gemensam utveckling av ubåtar, det s.k. . Även inom andra materielområden pågår gemensamma projekt, såväl på multilateral som på bilateral basis. undertecknade försvarsministrarna i , , och ett nordiskt avtal om stöd till industrisamarbete på försvarsmaterielområdet. propositionen "Fortsatt förnyelse av totalförsvaret" föreslagit att godkänna avtalet. Flerårigt nordiskt säkerhetspolitiskt forskningsprogram har arbetet med det nordiska säkerhetspolitiska Syftet är att öka nätverksbyggande mellan Ett antal olika projekt inom det säkerhetspolitiska området är aktuella inom programmet och leds från olika nordiska har uttryckt intresse av att delta som medfinansiär av programmet. Utdrag ur protokoll vid regeringsammanträde . Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2001/02:90 Nordiskt samarbete 2001