prop · GP03104 · 2002-04-24 00:00:00 — framförhållning och information i fråga om emissionsplaner ligger väl i linje andra länders. Prognoser för lånebehovet och implikationer för upplåningen presenteras med som längst 18 månaders horisont. Vilka lån som skall emitteras och hur mycket som emitteras vid varje auktion anges med god framförhållning. En möjlig förbättring är att på ett tidigare stadium ange en ungefärlig fördelning av emissionsvolymer på olika löptider (lån). görs det endast indirekt genom att emissionerna skall utformas så att durationsmålet uppnås. Men eftersom durationsmålet är uttryckt för hela kronskulden, inklusive swappar och kort upplåning, är det svårt för marknadsaktörerna att härleda en löptidsfördelning ur detta. Marknaden efterfrågar inte spontant mer exakt information på denna punkt, men på direkt fråga säger många att behovet ökar när emissionsvolymerna blir större. En annan möjlig förändring är att ange exakta villkor för auktioner för auktionen en månad i förväg i stället för som . Det skulle på marginalen öka förutsägbarheten, men man skall också notera att redan med har lika lång eller längre framförhållning som alla länder i enkätundersökningen. Innan man genomför någon av dessa förändringar måste man även utreda eventuella konsekvenser av den mindre flexibilitet i låneplaneringen som de medför. anses vara ett av de mest öppna skuldkontoren i världen, vilket sannolikt hänger samman med att många viktiga policydokument är offentliga handlingar. tertialskrift, Statsupplåning prognos och analys, får gott betyg och är en bra kanal för att förklara hur tänker och vad som styr upplåningen. Tertialrapporten fyller en lucka haft där en del andra länder, t.ex. och , haft fylligare årsredovisningar riktade till marknadsaktörerna. hemsida anses också vara välfylld, men något svår att söka på. Uppfattningen i marknaden är att blivit mer medvetet om kommunikationens betydelse och lyckas väl med ambitionen att vara konsekvent och transparent. En marknadsaktör karakteriserar utvecklingen i kommunikationspolicy som en resa "..från ECB till Fed". Information från skapar sällan volatilitet i marknaden. Frånsett en viss förvirring i samband med Telia-utförsäljningen, då många anser att kontoret borde ha väntat tills man var säker på att ge ett korrekt och slutgiltigt besked om uppköpen, finns framförs inga klagomål. De seminarier som kontoret ordnat kring auktionsmetoder och realobligationer har också varit uppskattade. BILAGA UTDRAG UR ÅRSREDOVISNING 2002 Direkta kontakter med investerare I jämförelse med ett par andra länder är investerarkontakter något mindre strukturerade. Till exempel har ett väl etablerat system, med kvartalsvisa möten. Engelsmännen arbetar också med skriftliga s.k. consultation papers inför större förändringar. träffar återförsäljare minst en gång . På samma sätt skulle man också kunna träffa stora investerare bilateralt . Även consultation papers kan övervägas. En nackdel med dessa är dock att man som emittent kan känna sig alltför bunden av (det skriftliga) resultatet. En kanske mer intressant möjlighet är att man i stället utvecklar verksamheten med seminarier kring olika frågor. Denna idé har fått positiv kritik av personerna i intervjuundersökningen man träffas när man har något viktigt att diskutera. uppfattas allmänt som lyhört och marknadstillvänt. är alltid berett att lyssna, men går på marknadens önskemål, vilket upplevs som bra. I och med rörligheten mellan privat och statlig sektor i finns goda personliga kontakter mellan tjänstemän och personer i marknaden. Ett par aktörer tycker att varit för snara att anpassa sig och hjälpa marknaden att hantera mindre störningar i utbud och efterfrågan, och efterlyser en rakare linje med färre ad hoc-insatser. Även realobligationsmarknaden anses av vissa ha varit för mycket av experimentverkstad. Flertalet aktörer tycker dock att insatser är värdefulla och nödvändiga "man vet att inte lämnar marknaden åt sitt öde". Ett förslag från en av marknadsaktörerna är att inrätta ett råd för statspappersmarknaden med representanter för , Stockholmsbörsen, återförsäljare och investerare, och diskutera frågor av gemensamt intresse. har tidigare gjort försök med denna typ av råd, dock med svagt resultat. En risk med råd av detta slag är att det inte finns så mycket gemensamma frågor att diskutera och att det därför blir ett forum för särintressen. Ett alternativ kan vara att utveckla formen med seminarier, dit man kan bjuda in myndigheter och representanter för olika delar av marknaden och diskutera specifika frågor. En sista byggsten i marknadsvård handlar om att utveckla marknadens infrastruktur. Ofta hänger detta samman med teknisk utveckling. har liksom många andra statliga låntagare varit en drivande kraft i införandet av ett elektroniskt handelssystem för statspapper. Förutom att det innebär ett effektivare sätt att handla statspapper, medför det också möjligheter att sprida BILAGA UTDRAG UR ÅRSREDOVISNING 2002 informationen om priser i interbankmarknaden till en större krets, vilket är liktydigt med ökad transparens. Auktionssystemet är automatiserat, vilket innebär en snabb, effektiv och säker auktionsprocess. Systemet för clearing och avveckling dras med smärre brister jämfört med europeiska motsvarigheter. deltar i viss utsträckning i arbetet med hur ett nytt system skall utformas, och har en uttalad ambition att bistå marknaden så långt det går för att minimera risker i clearing- och avvecklingssystemen. Statens betalningsflöden fluktuerar från dag till dag vilket medför att löpande måste hantera underskotts- eller överskottslikviditet. Likviditeten under en månad följer i regel ett mönster med överskottslikviditet i mitten av månaden i samband med skatteinbetalningar. Saldot återgår till underskottslikviditet som månadens statsskuldväxel förfaller. Det är underskott av dagarna. 3.6.1 Kortsiktig upplåning och placering Vid överskottslikviditet placerar RGK detta på repo- och depositmarknaden. Vissa månader är överskottet större och har RGK köpt upp utestående statsskuldväxlar och certifikat utgivna av bostadsinstitut. har överskott växlats till utländsk valuta och placerats på depositmarknaden. började RGK med att emittera en och två månaders växlar on-tap. fortsatte RGK med att emittera växlar med kort skräddarsydd löptid, s.k. likviditetsväxlar. emitterades on-tapväxlar och likviditetsväxlar till ett nominellt värde av . Den genomsnittliga utestående volymen av likviditetsväxlar var , motsvarande siffra var . Ett skäl till den minskade volymen är färre antal dagar med lånebehov. Den genomsnittliga upplåningskostnaden för on-tapväxlar och likviditetsväxlar var marginellt lägre än kostnaden för dagslån. Normalt är kostnaden för att emittera växlar on-tap marginellt högre. Höstens brist på statsskuldväxlar gjorde dock att RGK hade möjlighet att emittera på nivåer under dagslåneräntan. Underskottet var i genomsnitt ca för dagar med underskott. I genomsnitt finansierades via depositmarknaden, via repomarknaden och resten via emission av on-tapväxlar och likviditetsväxlar. 3.6.2 Resultat och utvärdering Upplåning via depositmarknaden sker i regel på dagslånebasis till en ränta som motsvarar reporänta. Finansiering via repomarknaden är en förhållandevis billig upplåningsform eftersom RGK repar ut statspapper på en nivå som ligger 15 räntepunkter eller mer under reporänta. Kostnadsbesparingen via upplåning på repomarknaden uppgick till , vilket är mer än året innan. Ökningen beror främst på att en större volym finansierades via BILAGA UTDRAG UR ÅRSREDOVISNING 2002 repor och att andelen marknadsvårdande repor ökade. Eftersom marknadsvårdande repor görs till en ränta som är betydligt lägre. I Regeringens riktlinjebeslut för statsskuldens förvaltning 2002 står att får växla kronor mot utländsk valuta med andra än fr.o.m. . Som motiv för att gavs möjlighet att växla direkt med andra motparter än angavs att det tidigare systemet inte var anpassat för att aktivt hantera amorteringarna på valutaskulden. Det nya systemet skall, enligt regeringen präglas av förutsägbarhet, tydlighet och transparens. Ändrade rutiner för växlingarna har inneburit ökade förutsättningar för att uppnå målet för skuldförvaltningen och bidra till att sänka kostnaderna för statskulden. arbetades riktlinjer för verksamheten fram och avtal slöts med Nordea och om valutakonton. Dessa konton ersatte dem som RGK tidigare hade hos . De underliggande betalningarna från valutaupplåning, förfall, räntebetalningar m.m. var ojämnt fördelade över året. Främst gällde detta förfallande valutalån som var koncentrerade till juni, . I riktlinjebeslutet står att nettoväxlingarna ska vara jämnt fördelade över tiden. För att uppnå detta har RGK använt sig av både avista och terminsmarknaden. Valuta har köpts in på termin för att täcka framtida förfall. Alternativt har valuta köpts in avista och sålts på termin. Genom att fördela växlingarna jämnt reduceras risken för att växelkursen är oförmånlig vid betalningstillfället. krävs en viss flexibilitet för att inte skapa onödiga transaktionskostnader. har definierat en resultatmässigt neutral nettoväxlingsbana med ett av styrelsen fastställt flexibilitetsintervall på ± . I den operativa förvaltningen har mandatet begränsats till ± . Vid varje månads början har återstående nettoväxlingsbehov prognostiserats. Från denna prognos har nettoväxlingsbehovet beräknats. Förändringar av växelkurser och räntor påverkar bl.a. realiserade kursvinster resp. förluster. Det betyder att utfallen av t.ex. förfall i kronor och betalningar för att uppfylla krav på säkerheter (flöden som uppstår till följd av ) avviker från prognoserna. Sådana skillnader mellan prognos och utfall påverkar i sin tur prognosen för återstående valutaupplåning. Den resultatneutrala banan blir därmed i efterhand inte en sekvens av samma nettoväxlingar . Däremot är banan en sekvens av den bästa möjliga bedömningen av de nettoväxlingar som vid beräkningstillfället ger en helt jämn bana. gjordes i princip ingen amortering på valutaskulden. De lån som förföll täcktes av olika typer av valutaupplåning. Nettoflödena , dvs. nettot av alla in- och utflöden, blev därmed lika med räntebetalningarna. Dessa beräknades till ca , vilket blir 1,6 miljarder . BILAGA UTDRAG UR ÅRSREDOVISNING 2002 överfördes behållning på kontona i till RGK. Tillgångarna hade använts som buffert för CSA-relaterade betalningar. Dessa hade inte ingått i prognoserna men redan när beslutet om överföringen togs reviderades riktvärdet för nettoväxlingarna ned. blir riktvärdet lika med det återstående nettoväxlingbehovet eftersom det bara återstår en månad av kalenderåret. Månaden blir således en residual. Diagram 3.8 Riktvärde och utfall för nettoväxlingarna 2002 Den flexibilitet som finns kring riktvärdet för nettoväxlingarna har utnyttjats endast i marginell omfattning. I efterhand kan konstateras att riktvärdet har ändrats något från månad till månad. Förändringen berodde främst på överföringen från av innestående behållning på CSA-konton. Andra orsaker är svårtprognostiserade ränte- och valutakursrörelser som påverkat storleken på förfallande lån uttryckt i kronor samt CSA-relaterade valutaflöden. Hanteringen av valutaväxlingarna har fungerat väl och så vitt RGK erfarit helt utan störningar i marknaden. Upplåningen på hushållsmarknaden skall uppnå största möjliga kostnadsbesparing i förhållande till RGK:s alternativa upplåningsformer på kapitalmarknaden. Målet avser såväl hushållsupplåningen totalt och i rimlig omfattning varje enskilt låneinstrument. 3.7.1 Verksamheten och marknadsutveckling Lån från hushållen och andra mindre placerare uppgick till totalt vid utgången av 2002, vilket var samma nivå som föregående år. Hushållsupplåningens andel av den totala statsskulden var , vilket är oförändrat jämfört med . BILAGA UTDRAG UR ÅRSREDOVISNING 2002 Diagram 3.9 Hushållsupplåningens andel av statsskulden Två nya lån av premieobligationer emitterades . såldes lån 2002:1 i samband med att båda lån förföll och såldes lån 2002:2 i samband med förfall av 1999:2. Sammanlagt uppnådde dessa lån en volym om . Eftersom förfallen uppgick till minskade den totala utestående stocken av premieobligationer med . Marknadsföringen av premieobligationerna har fortsatt koncentreras på att marknadsföra dessa som en sparprodukt. som avsändare har tydliggjorts. försäljning som andel av den totala försäljningen har i genomsnitt varit , vilken är en kraftig ökning jämfört med föregående år. Anledningen är delvis att alla fysiska premielån nu förfallit och kunderna behöver inte längre gå till banken för att lösa in sina gamla premieobligationer. försäljning minskar RGK:s kostnader jämfört med försäljning via återförsäljare, eftersom provisionskostnaderna då minskar. RiksgäldsSpar utan tidsgräns har ökat kraftigt även . Stocken uppgick till . Det är en ökning jämfört med . Ökning av den totala stocken för RiksgäldsSpar, uppgick till 3,9 miljarder. Kundstocken ökade med 24 500 kunder. Medelbehållningen på RiksgäldsSpar utan tidsgräns var ca . Volymerna inom de övriga produkterna i ÅrsSpar ökade endast marginellt . Volymen i MånadsSpar ökade dock , från BILAGA UTDRAG UR ÅRSREDOVISNING 2002 Den reala upplåningen inom RiksgäldsSpar minskade med och uppgick därmed till totalt . Minskningen beror på att de första reala femåriga placeringarna förföll . Den totala volymen i RiksgäldSpar uppgick till ca . var volymen ca . direktförsäljning av realobligationer uppgick till , vilket var något mindre än då försäljningen var ca . Upplåningen i de SOX-noterade realobligationerna uppgick till ca vid utgången av året. har RGK introducerat Statspapper för alla. Det innebär att även privatpersoner kan lägga bud via internet i auktionerna för nominella statsobligationer. Tilldelningen har skett till genomsnittsräntan i auktionen. För att få vara med och lägga bud krävs att man först registrerar sig som internetkund. Sammanfattningsvis har fått ca registrerade kunder som sammanlagt lagt ca 230 bud.1 Riksgäldskonto, för vilket ingen nyförsäljning ägt rum , minskade med . Den kvarvarande utestående volymen vid utgången av 2002 var därmed . fortsatte RGK marknadsföringen för att sprida kännedom om som aktör på sparandemarknaden. Undersökningar visar att har hög trovärdighet och att allt fler känner till RGK:s sparprodukter. Den dominerande kanalen för försäljning och bokningar av RiksgäldsSpar är fortfarande telefon. Internet har vuxit i betydelse både avseende kontakter med kunder och som försäljningskanal. En utökad automatisering av rutinerna med kunderna innebär att kostnaderna för transaktionerna kan minskas. 3.7.2 Resultat och utvärdering För att ange marknadsandel på sparmarknaden krävs en lämplig definition av marknaden. RGK har i likhet med valt en bred definition där samtliga räntebärande sparalternativ ingår (inlåning på bankkonton, räntefonder och privatobligationer). Med denna definition uppgick den totala räntesparmarknaden till ca . Totalt sett har sparandet i räntebärande alternativ ökat jämfört med . Bankinlåningen och sparandet i räntefonder svarar för huvuddelen av ökningen. Även sparandet i obligationer har ökat men marginellt. andel av sparmarknaden för ränteplaceringar var . 1 En utförligare beskrivning av Statspapper för alla finns i kapitel 3.4.7. BILAGA UTDRAG UR ÅRSREDOVISNING 2002 räntesparmarknaden till , varav andel var . Marknadsandelen har således minskat marginellt. Tabell 3.10 Besparing genom upplåning från hushållen jämfört med motsvarande upplåning med löptid på penning- och obligations- marknaden, . Premieobligationer 2, 3 1Jämfört med kort upplåning I tabell 3.10 ovan framgår att resultatet av den sammanlagda hushållsupplåningen uppgick till en besparing om ca jämfört med motsvarande upplåning på penning- och obligationsmarknaden. Största delen av årets resultat kan hänföras till premieobligationerna. Resultatet för RikgäldsSpar uppgick till en besparing på , vilket är oförändrat jämfört med . Hushållsupplåningen uppnådde målet att i sin helhet och per låneinstrument uppnå kostnadsbesparingar för . För uppgick det sammanlagda resultatet för hushållsupplåningen till ca . 3.8FÖRVALTNING AV SKULDEN I UTLÄNDSK VALUTA Valutafördelningen och ränterisken i valutaskulden avspeglas i riktmärket (se avsnitt 3.2.5). Utöver detta har RGK möjlighet att inom väl definierade ramar bedriva en aktiv förvaltning av skulden. För att diversifiera förvaltningen samt för att få en uppfattning om hur effektiv den egna förvaltningen är görs jämförelser med fem externa förvaltare. Dessa bedriver förvaltning med samma mandat som RGK men på mindre belopp. 3.8.1 Verksamhet och resultatutvärdering RGK:s totala aktiva förvaltning uppvisade ett positivt resultat på motsvarande av valutaskuldens genomsnittliga värde . Det totala resultatet fördelar sig på för den egna förvaltningen och för den externa förvaltningen. Det positiva resultatet kommer från de positioner som ingåtts på valutamarknaderna. De positioner som ingåtts på räntemarknaderna har gett upphov till ett svagt negativt resultat. Den av styrelsen beslutade långsiktiga dollarpositionen har utvecklats mycket positivt. BILAGA UTDRAG UR ÅRSREDOVISNING 2002 Förvaltningens huvudstrategi på valutasidan har varit att positionera sig för en starkare euro mot framförallt dollar, schweizerfrancs och yen. Dessa positioner, i synnerhet euro/dollar, gav under andra och fjärde kvartalet upphov till huvuddelen av årets vinster. På grund av den långsiktiga, strategiska dollarpositionen beslutad av styrelsen (se nedan), har dock RGK i den aktiva förvaltningen inte ingått positioner i dollar av den omfattning som annars varit naturligt. En annan framgångsrik strategi på valutasidan har varit att dra nytta av den norska kronans förstärkning. De huvudsakliga strategierna på räntesidan har varit positioner för lägre europeiska räntor samt att amerikanska räntor åter ska komma upp över europeiska. Den förstnämnda positionen har varit framgångsrik medan den sistnämnda gett upphov till ett negativt resultat. RGK har varit framgångsrik i att dra nytta av den höga volatiliteten på dollarmarknaden. Resultat för externa förvaltare För att sprida riskerna i förvaltningen samt för att få en måttstock på graden av måluppfyllelse i RGK:s aktiva förvaltning av valutaskulden anlitar RGK /93 externa förvaltare. De externa förvaltarna tjänar också som en viktig informationskälla för den interna förvaltningen. har RGK anlitat fem externa förvaltare. Dessa är , State , ABN , and Watts samt . Förvaltarnas referensportföljer uppgår till totalt . Det genomsnittliga resultatet för de externa förvaltarna på av det genomsnittliga förvaltade skuldvärdet ligger mycket nära RGK:s eget resultat. Spridningen mellan förvaltarna var ganska stor som sämsta resultat och som bästa resultat. I likhet med RGK visar de externa förvaltarna upp ett positivt resultat på valutasiden medan bilden på räntesidan är mer splittrad. De positiva valutaresultaten kan framför allt härledas till stora positioner för en starkare euro mot dollar. På räntesidan har de förvaltare som har klarat sig bra varit positionerade för fallande räntor under större delen av året. Den av styrelsen beslutade långsiktiga dollarpositionen på av valutaskulden ingicks till en genomsnittlig EUR/USD-kurs på 0,8970. har euron stärkts kraftigt mot dollarn och positionens värde har stigit kraftigt. , och , stängdes sammanlagt en procentenhet av den ursprungliga positionen till en kurs på 0,9920 respektive 1,0154 med en realiserad vinst på uppskattningsvis . Det orealiserade värdet på den kvarstående positionen på uppgick till ca . BILAGA UTDRAG UR ÅRSREDOVISNING 2002 3.8.2 Riskhantering i valutaskulden Den aktiva förvaltningen av valutaskulden bedrivs i syfte att sänka kostnaderna relativt en passivt förvaltad skuld. De tekniker för riskhantering som används är i princip samma som används av andra finansiella aktörer. Fastställda limiter reglerar hur stora positioner som RGK får ta i valuta- respektive ränterisk relativt valutaskuldens riktmärken. Utöver de limiter som finns relativt riktmärket beräknas marknadsrisken löpande med s.k. Value at Risk. Value at Risk beräknas utifrån historiska data och är ett mått på den förlust en given portfölj förväntas göra och med en viss sannolikhet. Erfarenheterna av denna teknik har varit goda och systemstödet har gradvis utvecklats varför beslutade att VaR ska vara den huvudsakliga tekniken för att styra och följa upp marknadsrisken i den aktiva skuldförvaltningen. Exponeringslimiterna finns kvar som komplement till VaR-limiterna. har den aktiva skuldförvaltningens VaR, med 95 procents säkerhet, i genomsnitt varit per dag, dvs. i genomsnitt översteg inte den förväntade dagliga förlusten i av fallen. Detta motsvarar av valutaskulden och är något lägre än motsvarande siffra . Den högsta förväntade risken var och den lägsta . Diagram 3.10 Value-at-Risk i , en dags placeringshorisont, 95 procentigt konfidensintervall. 3.8.3 Resultat och utvärdering Det senaste årets resultat har pekat på de positiva diversifierings- och resultateffekter möjligheten till fristående valutapositioner har i internationell skuldförvaltning. har valutapositioner givit ett positivt resultattillskott på en knapp halv miljard medan räntepositioner har uppvisat ett svagt minusresultat. BILAGA UTDRAG UR ÅRSREDOVISNING 2002 Den senaste femårsperioden har burit med sig ett svagt negativt förvaltningsresultat på . kan all överavkastning hänföras till räntepositioner. Sedan RGK började förvalta valutaskulden aktivt har RGK uppnått en kostnadsbesparing på , vilket motsvarar av periodens ackumulerade räntekostnad för den totala statsskulden. Hela denna vinst kan hänföras till den första femårsperioden då resultatet uppgick till . Det är framför allt RGK:s räntepositioner som kan förklara överavkastningen , men även valutapositionerna uppvisar ett positivt resultat för perioden. Tabell 3.10 Resultat av förvaltning av skulden i utländsk valuta 1Årlig standardavvikelse beräknad på månadsdata Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , H. , , Andnor, Nuder, , Regeringen beslutar skrivelse 2002/03:104 Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 1998 2002