prop · GP03148 · 2002-03-14 00:00:00 — Meddelandet består av två delar, dels en rekommendation om hur tvister omkonsumentfrågor kan lösas utanför domstolssystemet (98/257/EG), dels eneuropeisk reklamationsblankett.I rekommendationen tar kommissionen upp vilka principer som bör gälla för deinstanser som är ansvariga för förfaranden för reglering av konsumenttvisterutanför domstol. Principerna syftar till att konsumenter och näringsidkare skall garanteras att en tvist behandlas noggrant, rättvist och oberoende.Medlemsstaterna skall till kommissionen anmäla de organ som uppfyller kraven irekommendationen. Från svensk sida har anmälts sombehörigt organ.Rådet antog, efter ett initiativ från kommissionen, en resolution om ett gemenskapstäckande nätverk av nationella instanser för utomrättslig regleringav konsumenttvister (2000/C155/01), EEJ-net (Europeiskt ExtrajudicielltNätverk). Kontaktpunkter, "clearing houses", skall utses i varje medlemsstat.Avsikten är att konsumenterna skall kunna få information och råd omtvistlösningsorgan och tvistlösningsprocedurer utanför domstol i andramedlemsstater. Konsumenterna skall också kunna få hjälp med att fylla i densärskilda europeiska reklamationsblanketten. I är , somär en del av , en sådan kontaktpunkt. Nätverket trädde formellt i funktion . är ett försöksår, varefterverksamheten kommer att utvärderas. har i ettinitiativbetänkande (A5-0134/2001) yttrat att organisationerna som ingår inätverket bör ha tillgång till jurister, att konsumenterna bör kunna användasitt eget språk samt att en bred informationskampanj bör genomföras inom EU föratt sprida kunskap om nätverket hos allmänheten.I februari 2001 lanserade kommissionen också ett nätverk för gränsöverskridandetvistlösning utanför domstol när det gäller finansiella tjänster, FIN-net.Nätverket syftar till att garantera informationsutbyte så att klagomålen kanhandläggas så snabbt, effektivt och professionellt som möjligt. Verksamheten ärreglerad genom ett samförståndsavtal mellan de olika tvistlösningsorgan somingår i nätverket. Till skillnad från vad som gäller för EEJ-net finns intenågra kontaktpunkter ("clearing-houses"), utan meningen är att respektivetvistlösningsorgan skall hänvisa konsumenten direkt till rätt tvistlösningsorgan i den andra medlemsstaten. ingår även i FIN-net.Kommissionen har också presenterat en rekommendation som innebär attkretsen av organ för tvistlösning utanför domstol som kan ingå i EEJ-net skallutvidgas till att även avse organ som försöker lösa tvister genom medling inågon form (2001/310/EG).Under det svenska ordförandeskapet fattade rådet 2001 ett beslut om inrättandeav ett europeiskt rättsligt nätverk på privaträttens område (2001/470/EG).Nätverkets uppgifter är att underlätta det rättsliga samarbetet på privaträttens område mellan medlemsstaternas myndigheter och att stegvis inrätta ettinformationssystem för allmänheten. Informationssystemet skall dels utgöras avinformation på en gemensam webbsida, dels av faktablad i olika ämnen. Detprivaträttsliga nätverket skall inte ersätta eller konkurrera med befintligasamarbetsmekanismer som EEJ-net och FIN-net.Tvistlösning på Internet har uppmärksammats . Inför möte i aviserade kommissionen sin avsikt att läggafram ett meddelande om främjandet av tvistlösning på Internet. anser att det är viktigt för både konsumenter och företag att en effektiv ordning försådan tvistlösning kommer till stånd.När det gäller konsumenternas möjligheter till tvistlösning utanför domstol harutvecklingen inom EU varit positiv. De system som inrättats för att hjälpakonsumenterna att lösa tvister över gränserna utanför domstol verkar ha godaförutsättningar att fungera på ett bra sätt. Det gäller nu att bevaka attkonsumenterna genom dessa system verkligen i praktiken tillförsäkrastvistlösning inom EU på ett enkelt, snabbt och billigt sätt. Härvid börEuropaparlamentets synpunkter beaktas. bör också verka för attkommissionens rekommendation om de principer som bör gälla förtvistlösningsinstanserna följs i övriga medlemsstater.5.3 Ekologiskt hållbara konsumtions- och produktionsmönsterMål och inriktning: skall fortsatt verka för att EU anlägger ett konkret miljöperspektiv på konsumentfrågorna och för att det för konsumentsektornutarbetas en strategi för ekologiskt hållbar utveckling. En sådan strategi böruppmärksamma förbättrad miljöinformation, varuprovning och kunskapsuppbyggnadavseende sambanden mellan hushållens agerande och påverkan på hälsa och miljö.Det är en viktig uppgift för konsumentpolitiken att medverka till att hushållenutvecklar konsumtionsmönster som belastar miljön så lite som möjligt. Dettabidrar också till att stödja utvecklingen av en ekologiskt hållbar produktion,eftersom denna delvis styrs av konsumenternas påverkan.En konkret åtgärd som vidtagits på EU-nivå är inrättandet av EG:s miljömärkegenom en förordning . Symbolen för miljömärkningen är en stiliseradblomma. antogs rådets och förordning (EEG) nr1980/2000 om ett reviderat gemenskapsprogram för tilldelning av miljömärke. Dennya förordningen innebär bl.a. att en ny miljömärkningsnämnd, , , inrättats och en treårig arbetsplan lagts fast. Vidare föreskriver den nya förordningen att kommissionen och medlemsstaterna skall agera på ettsådant sätt att nödvändig samordning säkerställs mellan det europeiska systemetoch medlemsstaternas nationella program.Inom EU finns också ett direktiv om energimärkning somsyftar till att vägleda konsumenterna när de skall välja hushållsapparater(92/75/EEG). Ett annat gemenskapsinitiativ som skall underlätta förkonsumenterna att göra miljömedvetna val är ett direktiv om tillgångtill konsumentinformation om bränsleekonomi och koldioxidutsläpp vidmarknadsföring av nya personbilar (1999/94/EG). Genom direktivet ställs krav påinformation om bränsleförbrukning och koldioxid för nya bilar som utbjuds tillförsäljning eller uthyrning.Frågor som rör konsumenterna och miljön återfinns också i olika övergripandeinitiativ på miljöområdet, bl.a. i kommissionens förslag till en s.k. integrerad produktpolicy (IPP), som syftar till att minska negativ påverkan på miljö ochhälsa från produkter och tjänster (skr. 1999/2000:114). Förslaget till nykemikaliepolitik är ett annat sådant initiativ. Vidare planeras en temainriktadstrategi om resurshushållning inom EU:s sjätte miljöhandlingsprogram. Syftet med dessa initiativ är bl.a. att minska innehållet av farliga ämnen i produkter och att minska resursslöseriet. Ett sätt att uppnå detta är att underlätta förkonsumenterna att välja varor och tjänster som är resurssnåla vid användning,som ger upphov till mindre avfall och som är mindre farliga. Förslagetbeträffande kemikaliepolitiken handlar bl.a. om att produktinformation skallinföras för alla produkter under de närmaste åren.Sverige har länge agerat pådrivande i frågor som rör hållbara konsumtions- ochproduktionsmönster. Vi har bl.a. haft en aktiv roll i ovannämnda arbete rörandemiljömärkning och miljöinformation i samband med marknadsföring av nyapersonbilar. har vidare påverkat övergripande policydokument omkonsumentpolitik till att omfatta ambitioner på miljöområdet.Sverige har tagit initiativ till ett arbete på bred front med att integreramiljöhänsyn och hållbar utveckling i andra politikområden inom EU, den s.k.Cardiffprocessen. I slutsatserna från uppmanas rådet att färdigställaoch ytterligare utveckla sektorsstrategierna för integrering av miljöhänsyn ialla gemenskapens relevanta politikområden. Det anges att relevanta mål enligtdet kommande sjätte miljöhandlingsprogrammet och strategin för hållbarutveckling bör beaktas i detta sammanhang.Det är angeläget att ett arbete initieras på konsumentområdet i enlighet meddenna uppmaning. Som framgått har det vidtagits ett antal åtgärder på EU-nivånär det gäller att underlätta för konsumenterna att ta hänsyn till miljön. Dessa åtgärder har initierats av kommissionens direktorat för miljö- respektiveenergifrågor. I kommissionens konsumentpolitiska handlingsplan (2001hade miljöfrågorna inte någon framträdande plats, även om kommissionensgeneraldirektorat för hälsa och konsumentskydd inledde ett arbeterörande påståenden i marknadsföring om goda miljöegenskaper ("green claims").Något färdigt förslag har ännu inte presenterats.En miljöstrategi för konsumentsektorn bör omfatta åtgärder för att uppnåförbättrad miljöinformation om produkter och deras användning. Information somkan underlätta för konsumenterna att göra goda produktval är ett viktigtstyrmedel för att utveckla mindre miljöbelastande produkter med minskat innehåll av farliga ämnen.I en miljöstrategi för konsumentsektorn bör vikten av jämförande varuprovning (som också beaktar funktionsaspekter ( uppmärksammas. Åtgärder för att stävjaanvändningen av felaktiga miljöargument i marknadsföringen hör också till enmiljöstrategi.En sådan miljöstrategi på EU-nivå bör även omfatta ett samarbete för att få ettbättre kunskapsunderlag om sambanden mellan hushållens agerande och påverkan påmiljön och en tydlig återkoppling till hushållen om deras samlade miljöpåverkan. Ett erfarenhetsutbyte mellan medlemsstaterna och deras myndigheter om dessafrågor behövs till stöd för agerande på gemenskapsnivå, nationellt och i detlokala arbetet. Frivilligorganisationernas arbete är viktigt i sammanhanget. För att beteendemönster etc. skall kunna ändras är konsumentutbildning imiljöfrågor av stor betydelse (se 4.5).När det gäller miljökonsekvenserna av de här nämnda åtgärderna bör dessa framför allt kunna bidra till att uppnå miljökvalitetsmålen "begränsad klimatpåverkan", "frisk luft", "giftfri miljö" och "god bebyggd miljö" (prop. 2000/01:130Svenska miljömål ( delmål och åtgärdsstrategier).Frågor av relevans för hållbar utveckling i övrigt, dvs. som rör de sociala ochekonomiska dimensionerna, berörs i andra avsnitt.6 Ekonomiska konsekvenserEn utgångspunkt för arbetet skall vara att det drivs på ett sådant sätt att detinte föranleder utgiftsökningar vare sig på den svenska statsbudgeten eller påEU-budgeten.Att bestämma mål och inriktning för det svenska arbetet med konsumentfrågor i EU är ägnat att leda till ett mer fokuserat arbete och ett bättre resultat.Arbetet torde därmed bli mer kostnadseffektivt. En framsynt konsumentpolitikinom gemenskapen är vidare ägnad att ge ekonomiska fördelar, inte bara förkonsumenter och näringsidkare, utan också för samhället som helhet.Förteckning över remissinstansernaRemissinstanser som inbjudits att lämna synpunkterMarknadsdomstolen, , ,, , SIS - , SWEDAC (Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, , , , , ,, , ,samarbetsorgan, Konsumenternas bank- och ,, , , , LSU ( för ungdomsorganisationer,, , Näringslivets delegationför marknadsrätt NDM, SIS Miljömärkning, , ,, , , , , Konsumenter iSamverkan, Konsumentråd, och som deltog i remissmötet den 11 februari 2002Marknadsdomstolen, , , SWEDAC ( Styrelsen förackreditering och teknisk kontroll, , ,, , , , , Näringslivets delegation förmarknadsrätt NDM, , , , och Konsumentråd.Remissinstanser som lämnat skriftliga synpunkterAllmänna , , SIS - Swedish StandardsInstitute, SWEDAC ( Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll,, , ,Näringslivets delegation för marknadsrätt NDM, Konsumenter i Samverkanoch Konsumentråd.Översiktlig sammanfattning av remissynpunkternaSveriges Konsumentråd anser att det måste säkerställas även i attkonsumentfrågor inkluderas i alla politikområden. KF menar att forskningsfrågormåste lyftas fram tydligt. betonar vikten av attEG-direktiven samordnas. Generella direktiv som täcker alla tekniker är enligtförbundet att föredra. NDM uttrycker liknande synpunkter. Konkurrensverketframhåller att det för en fungerande konkurrens är nödvändigt att konsumenternaär väl informerade och gör rationella val och vill att detta skall framgå ännutydligare. uttrycker en farhåga när det gäller att användaförordningar på konsumentområdet och tycker att detta skall komma till uttrycknågonstans i skrivelsen. uttrycker att promemorian visar en tydlig respekt för konsumenten.Svenska Bankföreningen anser när det gäller frågan om harmonisering avkonsumentskyddet att promemorian innehåller en bra ansats, men önskar att detinte skall finnas några undantag inskrivna i programförklaringen när det gälleratt eftersträva fullharmoniserade regler, även om förståelse finns för attsärlösningar kan behövas. påpekar att det ibland kan varalättare att komma överens om minimiregler, även om ansatsen i promemorianbejakas. NDM stödjer tankegångarna i promemorian och betonar att målet är enfungerande marknad. och uttrycker stöd förmaximiharmonisering. Konsumentråd instämmer i att full harmonisering är eftersträvansvärt men menar att förutsättningen är att det handlar om en högskyddsnivå.Under avsnittet konsumentinflytande framhåller NDM och Svenska Bankföreningenvikten av att även näringslivet konsulteras. Konsumentråd ochKonsumentverket instämmer i promemorians beskrivning av de problemkonsumentorganisationerna ställs inför när de skall söka projektmedel frånkommissionen. Konsumentråd poängterar vikten av en stabil ekonomiskbas. Konsumenter i Samverkan önskar att flera positiva exempel påkonsumentorganisationernas arbete inom EU tas med i skrivelsen.Med anledning av avsnittet om produktsäkerhet och standardisering betonas vikten av tillräcklig kompetens i standardiseringsarbetet (NDM och SverigesKonsumentråd). Konsumentråd anser att beskrivningen av ANEC:s arbeteskall utvecklas. SIS framhåller vikten av att de europeiska myndigheternasmarknadskontroll fungerar bättre än . Konsumentråd tycker attavsnittet om livsmedel är bra, men anser att problemen med den gemensammajordbrukspolitiken skall framhållas ännu tydligare. Konsumenter iSamverkan efterlyser en särskild standardiseringskommitté för livsmedelsfrågor i och Konsumentråd tycker att det är bra att promemorianuttrycker att kontrollmöjligheterna bör finnas där företagen väljer att opereraoch anser att det finns anledning att hissa varningsflagg för hursändarlandsprincipen i e-handelsdirektivet kommer att fungera påkonsumentområdet. påpekar att det på grund avaffärskultur och olika regler kommer dröja innan kreditinstitut kan lämnakrediter till konsumenter över gränserna. menar att denundersökning promemorian refererar till angående gränsöverskridande betalningarblivit missvisade för svenskt vidkommande. NDM och Försäkringsförbundbetonar vikten av tillgång till tvistlösning utanför domstol.Försäkringsförbundet menar att det om grupptalan blir möjlig i ärnödvändigt att ett sådant system också inrättas inom EU. önskaren uttalad ambition beträffande elektronisk tvistlösning. Kemikalieinspektionenpåpekar att privatpersoner genom elektronisk handel kan köpa produkter direktfrån andra EU-länder och länder utanför EU, vilket innebär att det då inte finns någon importör som kan ansvara för att produkterna uppfyller reglerna omkemikaliesäkerhet.KF, Konsumentråd och Konsumenter i Samverkan anser att deetiska frågorna skall lyftas fram mer. Konsumenter i Samverkanunderstryker betydelsen av frivilligt lokalt arbete bl.a. i Agenda 21.Svenska Bankföreningen och Konsumenter i Samverkan betonar att en godkonsumentpolitik ger samhällsekonomiska vinster.Bindande rättsakter som nämns i skrivelsenFörordningarEuropaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1980/2000 av den 17 juli 2000om ett reviderat gemenskapsprogram för tilldelning av miljömärkeRådets förordning (EG) nr 44/2001 av om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens områdeEuropaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2560/2001 av den 19 december2001 om gränsöverskridande betalningar i euroEuropaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande avEuropeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor somgäller livsmedelssäkerhetDirektivRådets direktiv /450/EEG av om tillnärmning avmedlemsstaternas lagar och andra författningar om vilseledande reklamRådets direktiv /374/EEG av om tillnärmning avmedlemsstaternas lagar och andra författningar om skadeståndsansvar förprodukter med säkerhetsbristerRådets direktiv /577/EEG av för att skydda konsumenten ide fall då avtal ingås utanför fasta affärslokalerRådets direktiv /102/EEG av om tillnärmning avmedlemsstaternas lagar och andra författningar om konsumentkrediterRådets direktiv /75/EEG av om märkning ochstandardiserad konsumentinformation som anger hushållsapparaters förbrukning avenergi och andra resurserRådets direktiv /13/EEG av om oskäliga villkor ikonsumentavtalEuropaparlamentets och rådets direktiv /92/EG av omgemensamma regler för den inre marknaden för elEuropaparlamentets och rådets direktiv /5/EG av omgränsöverskridande betalningarEuropaparlamentets och rådets direktiv /7/EG av omkonsumentskydd vid distansavtalEuropaparlamentets och rådets direktiv /55/EG av om ändring av direktiv /450/EEG om vilseledande reklam så att detta omfattar jämförandereklamEuropaparlamentets och rådets direktiv /66/EG av ombehandling av personuppgifter och skydd för privatlivet inomtelekommunikationsområdetEuropaparlamentets och rådets direktiv EG/98/30 av omgemensamma regler för den inre marknaden för naturgasEuropaparlamentets och rådets direktiv /6/EG av omkonsumentskydd i samband med prismärkning av varor som erbjuds konsumenterEuropaparlamentets och rådets direktiv /27/EG av omförbudsföreläggande för att skydda konsumenternas intressenEuropaparlamentets och rådets direktiv /44/EG av om vissaaspekter rörande försäljning av konsumentvaror och härmed förknippade garantierEuropaparlamentets och rådets direktiv /94/EG av omtillgång till konsumentinformation om bränsleekonomi och koldioxidutsläpp vidmarknadsföring av nya personbilarEuropaparlamentets och rådets direktiv /13/EG av omtillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation avlivsmedel samt om reklam för livsmedelEuroparlamentets och rådets direktiv /26/EG av omtillnärmning av medlemsstaternas lagar om ansvarsförsäkring för motorfordon samt om ändring av rådets direktiv /239/EEG och 88/357/EEG (fjärde direktivet ommotorfordonsförsäkring)och rådets direktiv /31/EG av om vissarättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektroniskhandel, på den inre marknaden ("Direktiv om elektronisk handel")och rådets direktiv /95/EG av omallmän produktsäkerhetBeslutEuropaparlamentets och rådets beslut nr 283/1999/EG av ominrättande av en allmän ram för gemenskapens verksamheter till förmån förkonsumenternaRådets beslut nr 470/2001/EG av om inrättande av ett europeiskträttsligt nätverk på privaträttens områdeJustitiedepartementetUtdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 14 mars 2002Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden ,, , , , , , , , ,, , , , , , , SommestadFöredragande: statsrådet beslutar skrivelse 2001/02:148 Mål och inriktning för det svenskaarbetet med konsumentfrågor i EU.Skr. 2001/02:148451Skr. 2001/02:148Skr. 2001/02:148Skr. 2001/02:148Bilaga 1Skr. 2001/02:148Bilaga 2Skr.