prop · GP03187 · 2002-05-29 00:00:00 — pga. vård av barn eller föräldraledighet pga. andra skäl Totalt antal förlorade arbetsdagar pga. arbetsolyckorlxiii Genomsnittligt antal förlorade arbetsdagar pga. arbetsolyckorlxiv Andel deltagare i yrkesrelaterad utbildninglxv, 1999, i procent Andel anställda som deltar i yrkesrelaterad utbildninglxvi, 1999, i procent Genomsnittligt antal utbildningstimmar per anställdlxvii, 1999, i procent Utgifter för informations-och kommunikationsteknik (IKT), i procent av Andel av den totala sysselsättningen, i procent Uppdelat efter sektor (NACE): Jordbruk, jakt och skogsbruk (A) Fiske (B) Utvinning av () Tillverkning (D) El-, gas- och vattenförsörjning (E) Byggverksamhet (F) Partihandel och detaljhandel, reparationer (G) Hotell- och restaurangverksamhet (H) Transport, magasinering och kommunikationer (I) Finansiell verksamhet (J) Fastighets- och uthyrningsverks., företagstjänster (K) förvaltning och försvar, obl. socialförsäkring (L) Utbildning (M) Hälso- och sjukvård, sociala tjänster (N) Andra samhälleliga och personliga tjänster (O) Förvärvsarbete i hushåll (P) Verksamhet vid intern. organisationer och organ (Q) Uppdelat efter yrkeskategori (ISCO): Militärt arbete (0) Politiskt arbete, ledningsarb. i företag och myndigh. Specialister (2) Tekniker och assistenter (3) Kontors- och kundservicearbete (4) Service och försäljningsarbete (5) Kvalificerat arbete inom jordbruk och fiske (6) Hantverk och hantverksrelaterad handel (7) Process och maskinoperatörsarbete, montering (8) Arbete utan krav på yrkesutbildning (9) Absolut skillnad i sysselsättningsgrad mellan könenlxix, per åldersgrupp -3,5 -3,5 -1,4 -4,0 -4,2 -4,0 -5,3 Absolut skillnad i arbetslöshetsgrad mellan könenlxx, per åldersgrupp -1,0 -0,7 -1,9 -2,3 -0,4 -0,5 -2,5 -0,8 Absolut skillnad i sysselsättningsgrad mellan könenlxxi, per -0,3 -0,3 -0,4 -0,4 -0,2 Absolut skillnad i arbetslöshetsgrad mellan könenlxxii, per utbildningsnivå -4,0 -3,6 -2,5 -1,8 -2,5 Absolut skillnad i långtidsarbetslöshet mellan könenlxxiii -0,6 -0,2 Relativ skillnad i sysselsättningsgrad mellan könenlxxiv, i procent -4,8 -4,5 Relativ skillnad i arbetslöshetsgrad mellan könen lxxv, i procent -11,8 -16,3 Absolut skillnad i sysselsättningsgrad mellan könen, -14,1 -14,4 Kvinnors månadslön i procent av mäns månadslönlxxvii Kvinnors månadslön i procent av mäns månadslön efter hänsynstagande till skillnader mellan män och kvinnor i ålder, utbildning, arbetstid, sektor Andel ofrivilligt deltidsarbetandelxxix, i Föräldraskapets inverkan på sysselsättnings- -10,8 -7,0 -3,6 -2,5 -1,0 -2,4 -2,6 -0,6 -11,5 -10,3 -4,9 -4,0 -17,0 -17,5 -4,4 Skillnad mellan könen i föräldraskapets inverkan på sysselsättnings- Barn i barnomsorg i förhållande till alla barn i samma åldersgrupplxxxii, i procent 15-åringar i förskoleaktiviteter, totalt 69-åringar i barnomsorg för skolbarn, totalt 1012-åringar i barnomsorg för skolbarn, Andel av befolkningen i åldersgruppen 65 och äldre som får vård och hjälp (för äldre och funktionshindrade)lxxxiv, i procent iAntal sysselsatta i förhållande till hela befolkningen. iiTotalt antal arbetstimmar delat med genomsnittligt antal arbetstimmar i heltidstjänster, beräknat i förhållande till hela befolkningen. iiiTotalt antal arbetslösa i förhållande till hela arbetskraften. ivÅrlig procentuell förändring av andelen sysselsatta i befolkningen. Källa: ESA95, SCB. vÅrsgenomsnitt av BNP-förändringen (fasta priser). Källa: ESA95, SCB. viÖkningen av den totala lönen per anställd justerad för arbetsproduktiviteten och BNP-deflatorn (fasta priser). Källa: ESA95, SCB. Källa: ESA95, SCB. viiiFörändring av BNP (fasta priser) per capita av den sysselsatta befolkningen och , uttryckt i procent. Källa: ESA95, SCB. ixKälla: RAMS (Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik), SCB. xSiffrorna anger genomsnittlig andel övergångar mellan . xiTotala offentliga utgifter för konsumtion av och investering i utbildning, i procent av BNP (löpande priser). Källa: 95, SCB. xiiVariationskoefficient för regional sysselsättning i åldersgruppen 1664 på länsnivå (NUTS 3). Variationskoefficienten är ett mått på hur mycket situationen i de olika länen i genomsnitt skiljer sig från genomsnittet för hela riket. Koefficienten beräknas genom att standardavvikelsen divideras med ett viktat genomsnitt av sysselsättninggraden i hela landet. xiiiVariationskoefficient för regional arbetslöshet i åldersgruppen 1664 på länsnivå (NUTS 3). Variationskoefficienten är ett mått på hur mycket situationen i de olika länen i genomsnitt skiljer sig från genomsnittet för hela riket. Koefficienten beräknas genom att standardavvikelsen divideras med ett viktat genomsnitt av arbetslöshetsgraden i hela landet. xivTotalt antal långtidsarbetslösa () i förhållande till den totala arbetskraften. xvTotalt antal arbetslösa ungdomar () i förhållande till hela befolkningen i samma åldersgrupp. xviTotalt antal långtidsarbetslösa () i förhållande till den totala arbetslösheten. xviiSiffrorna är årsgenomsnitt baserade på månadsvisa mätningar och på motsvarande sätt följande år. Källa: (). xviiiSiffrorna är årsgenomsnitt baserade på månadsvisa mätningar januari och på motsvarande sätt följande år. Källa: (). xixKälla: (). xxSiffrorna för alla fem åren inbegriper tidigare arbetslösa som deltar i och arbetsmarknadsutbildning. I siffrorna ingår också de som deltagit i IT-satsningen. xxiSiffrorna för alla fem åren inbegriper tidigare arbetslösa med lönebidrag eller offentligt skyddat arbete samt . I siffrorna ingår också personer med rekryteringsstöd och beredskapsarbete. I siffrorna ingår också personer med individuellt anställningsstöd, vilket också gäller där även allmänt och förstärkt anställningsstöd ingår. omfattar anställningsstöden allmänt, särskilt och förstärkt (fyraårsinskrivna) anställningsstöd. xxiiSiffrorna för 19972001 inbegriper tidigare arbetslösa som deltar i datortek, offentligt tillfälligt arbete, kommunalt program för ungdomar och arbetslivsinriktad rehabilitering. Siffrorna inbegriper också arbetsplatsintroduktion, arbetslivsutveckling (ALU), utbildningsvikariat, projekt med bibehållen A-kassa och resursarbete. Detta gäller även 1998, då ungdomsgarantin ingår men inte utbildningsvikariat. ingår följande (utöver ovannämnda program): arbetspraktik, projekt med bibehållen A-kassa, resursarbete och ungdomsgarantin. inbegriper siffrorna också arbetspraktik, ungdomsgarantin, aktiviteter inom vägledning och platsförmedling och otraditionella projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning samt de ovannämnda åtgärder som är desamma för alla fem åren. xxiiiFör hela perioden 19972001 inbegriper siffrorna tidigare arbetslösa som får stöd till start av näringsverksamhet, tidigare starta-eget-bidrag. xxivExklusive deltagare i . xxviiKälla: LMP-databasen/() och SCB. xxviiiTotalt arbetskraftsdeltagande i förhållande till hela befolkningen. xxixKälla: (). xxxAndel av befolkningen i arbetsför ålder som genomgått minst gymnasieutbildning. xxxiAndel av befolkningen i arbetsför ålder som deltar i utbildning (inklusive arbetsmarknads- och vidareutbildning). xxxiiAndel 1824-åringar som har genomgått grundskola (ISCED-nivå 2) eller mindre och inte deltar vidare i utbildning. xxxiiiKälla: Personalutbildningsstatistiken; julidecember 1997 och julidecember 2001, SCB. xxxviiMed baskompetens (literacy) avses här vuxnas förmåga att förstå och använda tryckt och skriven information. I IALS bedöms denna utifrån tre aspekter: Förmåga att förstå löpande text (prose literacy), förmåga att tolka och använda diagram, kartor, blanketter etc. (document literacy) samt förmåga att genomföra beräkningar utifrån underlag i texter och dokument (quantitative literacy). Källa: och Statistics (2000), Literacy in the Information : Final Report on International Adult Literacy Survey. xxxviiiKälla: och Statistics (2000), Literacy in the Information : Final Report on International Adult Literacy Survey. xxxix Andel av respektive arbetskraftkategori på varje baskompetensnivå. Låg baskompetens motsvarar nivåerna 1 och 2, medelgod till god förmåga motsvarar nivåerna 3 och 4/5. Källa: och Statistics (1995), Literacy, Economy and Society: Results of the Adult Literacy Survey. xl Referensperioden är februarijuni 2001. Andel skolor med tillgång till Internet per nivå och typ av utbildning (ISCED-nivåer 1 och 23). Källa: Eurobarometer Flash 95/102, 2001. xli Referensperioden är februarijuni 2001. Andel lärare med förvärvad IT-kompetens (som fått utbildning för att använda datorer och Internet) eller som använder datorer. Källa: Eurobarometer Flash 95/102, 2001. xlii Referensperioden är februarijuni 2001. Antal studerande per dator med eller utan anslutning till Internet. Källa: Eurobarometer Flash 95/102, 2001. xliii Referensperioden är januarifebruari 2001. Källa: Eurobarometer 54.2 The social situation in the EU, 2001. xliv Källa avseende personer med funktionsnedsättning är Situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning, SCB och referensperioderna är fjärde kvartalet 1998 respektive fjärde kvartalet 2000. xlv Relativa antalet personer som hör till prioriterade grupper i förhållande till hela befolkningen. xlvi Källa: (). xlix Antal personer sysselsatta i små och medelstora företag (<250 anställda) i förhållande till det totala Källa: , SCB. l Antal personer sysselsatta i nystartade företag i förhållande till antalet personer sysselsatta i befintliga Siffrorna är preliminära. Källa: , SCB och Nyetableringar, Institutet för tillväxtpolitiska studier (ITPS) och SCB. li Genuina nystarter delat med det totala antalet aktiva företag. Siffrorna är preliminära. Nyetableringar, () och SCB. lii Källa: Nyetableringar, Verket för näringslivsutveckling () och SCB för 19941997 och 1995 1998; Nyetableringar, () och SCB för 19972000. liii Antal företagare i förhållande till det totala antalet sysselsatta. liv Antal företagare år n delat med antalet egenföretagare år n-1. lv Antal sysselsatta (huvudsyssla) inom tjänstesektorn (NACE-sektorerna GQ) i förhållande till hela lvi Procentuell förändring av antal personer sysselsatta i tjänstesektorn . att få personer arbetar inom sektorerna P och Q och att små variationer mellan olika år därmed ger ett stort utslag på de procentuella siffrorna. lvii Antal anställda i atypiska anställningsformer i procent av det totala antalet anställda (enligt definieras de två centrala faktorerna för atypiska anställningsformer som deltidsanställning, på grundval av egen bedömning, och tidsbegränsad anställning). lviii Genomsnittligt antal vanligen arbetade timmar för heltidsanställda, definierat som summan av antalet timmar som heltidsanställda arbetar dividerat med antalet heltidsanställda. lix Antal anställda för vilka det faktiska antalet arbetstimmar överstiger det vanliga antalet arbetstimmar på grund av övertid, uttryckt i procent avsamtliga anställda. lx Antal anställda som arbetar deltid i procent av samtliga anställda. lxi Siffrorna är preliminära. Källa: , . lxii Antalet arbetsolyckor (olyckor med eller utan dödlig utgång) per 100 000 sysselsatta. Siffrorna är preliminära. Källa: Informationssystemet om arbetsskador, . lxiii Siffrorna är preliminära. Källa: Informationssystemet om arbetsskador, . lxv Andel anställda som deltar i yrkesrelaterad utbildning som tillhandahålls av företag (internt eller externt) inom ramen för kollektivavtal. lxvi Andel anställda som deltar i yrkesrelaterad utbildning som tillhandahålls av företag (internt eller externt) med eller utan kollektivavtal, uppdelat efter företagens storlek och efter huruvida företaget infört ny teknik eller ej. lxvii Genomsnittligt antal timmar per anställd som ägnas åt utbildning som tillhandahålls av företag (internt eller externt) med eller utan kollektivavtal, uppdelat efter företagens storlek och huruvida företaget infört ny teknik eller ej. lxviii Källa: . lxix Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan kvinnor och män i absoluta tal (procentenheter). lxx Skillnaden i arbetslöshetsgrad mellan kvinnor och män i absoluta tal (procentenheter). lxxi Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan kvinnor och män i absoluta tal (procentenheter). lxxii Skillnaden i arbetslöshetsgrad mellan kvinnor och män i absoluta tal (procentenheter). lxxiii Skillnaden i långtidsarbetslöshet mellan kvinnor och män i absoluta tal (procentenheter). lxxiv Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan kvinnor och män dividerad med sysselsättningsgraden för män. lxxv Skillnaden i arbetslöshetsgrad mellan kvinnor och män dividerad med arbetslöshetsgraden för män. lxxvi Skillnaden i sysselsättningsgrad för kvinnor och män mätt i heltidsekvivalenter i absoluta tal (procentenheter). lxxvii Källa: Lönestatistisk årsbok 2000, SCB. lxxix Andelen ofrivilligt deltidsarbete i förhållande till totalt deltidsarbete. lxxx Den absoluta skillnaden i sysselsättningsgrad mellan personer utan respektive med barn i åldern . lxxxi Den absoluta skillnaden mellan män och kvinnor i fråga om föräldraskapets inverkan på sysselsättningsgraden. lxxxii Siffrorna visar årsgenomsnitt och inkluderar både offentlig och privat barnomsorg. Uppgifterna gäller inskrivna i förskola och familjedaghem för 15-åringar och inskrivna i fritidshem och familjedaghem för 612-åringar. Deltagande i öppen fritidsverksamhet är inte inkluderat i uppgifterna. Källa: Nationell statistik från . lxxxiii är inte sexåringar inbegripna, på grund av att sexårsverksamheten infördes och många sexåringar flyttades över från förskolan till skolan. var av sexåringarna inskrivna i någon form av barnomsorg. lxxxiv Siffrorna inbegriper både offentlig och privat omsorg. Källa: och .