prop · GP03190 · 2002-06-28 00:00:00 — Någon prövning eller bedömning av ledningens förvaltning, vilket i det här fallet är regeringschefen enligt 5 § förordningen med instruktion för , ingår således inte i denna granskning. Utredningen har föreslagit att dessa bestämmelser för den årliga revisionen av tas in i lagen om revision av statlig verksamhet m.m. Både Statskontoret och invänder mot utredningens förslag om att ledningens förvaltning undantas från granskningen inom ramen för den årliga revisionen av . Enligt Statskontoret innebär undantaget att t.ex. inte skulle få granska om har följt lagen om offentlig upphandling. Enligt innebär undantaget att uppdagade brister i t.ex. regelefterlevnad, internkontroll och kvalitetssäkring inte kan komma till uttryck i revisionsberättelsen. Emellertid är dessa granskningsuppgif- ter rörande ledningens förvaltning närbesläktade med konstitutions- utskottets granskning av statsrådens tjänsteutövning och regerings- ärendenas handläggning. Det torde också vara det huvudsakliga skälet till varför revisorers årliga revision av har begränsats till ett ställningstagande till årsredovisningen och under- liggande redovisning (bet. 1996/97:KU22). Det torde dock, som har utvecklats i avsnittet 5.3 om gränsdragningen mellan och granskningsområden, finnas möjligheter att inom ramen för effektivitetsrevision ta upp de frågor till granskning som Statskontoret och nämner. Mot denna bakgrund bör, på samma sätt som gällt och som utredningen också har föreslagit, ledningens förvaltning undantas från den årliga revisionen av . 5.4.2Granskningen av och myndigheter under Regeringens förslag: får inom ramen för effektivi- tetsrevisionen granska den verksamhet som och myndigheter under bedriver. Granskningen skall ha den inriktning som anges i avsnitt 5.4.1. skall inom ramen för den årliga revisionen granska årsredovisningen för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och . Om delårsrapport lämnas skall den granskas med undantag för prognoser. Granskningen skall ha den inriktning som anges i avsnitt 5.4.1. Revisionsberättelsen för skall innehålla ett uttalande om balansräkning och resultaträkning bör fastställas och om fullmäktige och direktionen i bör beviljas ansvarsfrihet. riktlinjer: I revisionslagen skall föreskrivas att Riks- revisionen reviderar och myndigheter under . Det bör också klargöras om skall fullgöra samtliga uppgifter som fullgörs av revisorer, t.ex. revision av . Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (betänkandet s. 156 162). Remissinstanserna: Remissinstanserna framför inte några invänd- ningar mot utredningens förslag. Bakgrund: revisorer har, enligt nu gällande lydelse av 12 kap. 7 § regeringsformen och 24 §§ lagen (1987:518) med instruktion för revisorer till uppgift att från effektivitets- synpunkt granska den statliga verksamheten, vilket avser även den verksamhet som bedrivs av och myn- digheter. Revisorerna svarar också enligt sin instruktion (2 § tredje stycket) för den årliga revisionen av , ombudsmän och . Den årliga revisionen skall ske i enlighet med god revisionssed i syfte att bedöma om redovisningen och underlaget är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande samt om redovisningen och ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter. Närmare bestäm- melser för den årliga revisionen av och myndigheter finns i lagen (1988:46) om revision av och myndigheter m.m. Enligt bestämmelserna i den sistnämnda lagen skall revisorer för varje avslutat räkenskapsår granska tillstånd, styrelse och förvaltning samt verksamheten vid och ombuds- män. Revisorerna skall avge berättelse till över revisionen av . Berättelsen skall belysa omfattningen och inriktningen av revisorernas granskning och utmynna i ett uttalande huruvida revisorerna anser att ansvarsfrihet bör beviljas fullmäktige och direktionen i . I berättelsen skall revisorerna också ta ställning till resultat- och balansräkningar. Skälen för regeringens förslag Av riktlinjer följer att skall revidera och myndigheter under . Enligt lagen med instruktion för revisorer och lagen om revision av och myndigheter m.m. har revisorer dessa uppgifter. Enligt de båda lagarna utför revisorer dels effektivitetsrevision av och myndigheter m.m., dels årlig revision av och ombudsmän. Dessa granskningsuppgifter bör också ha. Bestämmelser om det bör därför tas in i en reglering av den statliga revisionen (se 2 § 2 och 3 § första stycket 3 och andra stycket förslaget till lag om revision av statlig verksamhet m.m.). Regeringen har i avsnitt 5.4.1 föreslagit vilken inriktning effektivitets- revisionen och den årliga revisionen skall ha. Granskningen av riksdagsförvaltningen och myndigheter under skall ha samma inriktning (se 4 och 5 §§ förslaget till lag om revision av statlig verksamhet m.m.). Enligt lagen med instruktion för revisorer och den särskilda lagen om revision av och myndigheter m.m. svarar revisorer för den årliga revisionen och effek- tivitetsrevisionen av . För revisionen gäller som framgått särskilda regler. Enligt dessa regler skall revisorer avge en berättelse till över revisionen av som utmynnar i ett uttalande om revisorerna anser att ansvarsfrihet bör beviljas full- mäktige och direktionen i och om resultat- och balansräkningar bör fastställas, medan motsvarande bestämmelser om avlämnande av revisionsberättelser och deras innehåll inte finns be- träffande revisionen av riksdagsförvaltningen och övriga riksdags- myndigheter. Denna skillnad torde i huvudsak bero på att skall ta ställning till dels frågan om ansvarsfrihet för riksbanksfullmäktige för dess verksamhet och direktionen för dess förvaltning av , dels frågan om fastställande av resultaträkning och balans- räkning. Regeringen ser inga skäl till att ändra på dessa förhållanden. Den inriktning som revisionen haft under revisorer anser rege- ringen bör gälla även för . De aktuella bestämmelserna om revisionen av bör därför gälla också för (se 3 § första stycket 3 och 5 § första och tredje styckena förslaget till lag om revision av statlig verksamhet m.m.). Att revisorerna i sin berättelse skall belysa omfattning och inriktningen av granskningen följer av vanliga regler för revisionsprocessen. En särskild lagregel om detta behövs därför inte. I det här sammanhanget skall också beaktas det s.k. instruktions- förbudet i 9 kap. 12 § regeringsformen för ledamöterna i direktion att söka eller ta emot instruktioner som rör frågor om Prop. 2001/02:190 penningpolitiken. Det nu redovisade förbudet har gällt för revisorers granskning av och kommer givetvis att gälla också för . Vid ett eventuellt svenskt deltagande i den europeiska valutaunionen skall emellertid bestämmelserna i stadgan för Europeiska central- banksystemet tillämpas för . Enligt artikel 27 skall de nationella centralbankernas räkenskaper granskas av oavhängiga externa revisorer som det Europeiska centralbankssystemets råd har rekom- menderat och godkänt. Vad som närmare avses med uttrycket oav- hängiga externa revisorer framgår inte av stadgan. Den organisatoriska utformningen av den nya som en oberoende revisions- myndighet under , torde innebära att det uppställda kravet i stadgan får anses uppfyllt. Vid ett eventuellt svenskt deltagande i den europeiska valutaunionen kan denna fråga behöva övervägas ytterligare. Regeringens förslag: får inom ramen för effektivitets- revision granska den verksamhet som Stiftelsen fond bedriver. skall inom ramen för den årliga revisionen granska årsredovisningen för stiftelsen. Granskningen skall ha den inriktning som anges i avsnitt 5.4.1. riktlinjer: Frågan om granskningen av Stiftelsen har inte närmare berörts av . Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (betänkandet s. 159 och 160). Remissinstanserna: Remissinstanserna framför inte några invänd- ningar mot utredningens förslag. Bakgrund: Stiftelsen , som bildades , förvaltar medel som från början avsatts och därefter överlämnas till stiftelsen från överskotten från rörelse. Tillskott till stiftel- sens medel kan också ske genom donationer från enskilda. Stiftelsen har till ändamål att främja och understödja till anknuten vetenskaplig forskning. Stiftelsens verksamhet sköts av en styrelse bestående av tolv leda- möter. Ledamöterna väljs av . beslutar stiftelsens stadgar (RFS 1988:1). I stadgarna regleras närmare vilka villkor som gäller för förvaltningen och placeringen av stiftelsens medel. Styrelsen skall till och revisorer lämna berättelse angående stiftelsens verksamhet och förvaltning som gått. Verksamhetsberättelsen skall omfatta resultaträkning, balansräkning, förvaltningsberättelse och redogörelse för anslagsbeviljade projekt. För revisionen av stiftelsen svarar revisorer. Skälen för regeringens förslag: revisorer får enligt 3 och 4 §§ lagen (1987:518) med instruktion för revisorer granska verksamheten vid Stiftelsen från effek- Prop. 2001/02:190 tivitetssynpunkt. Revisorerna skall också enligt sin instruktion utföra årlig revision av stiftelsen. Revisionen skall ske i enlighet med god revisionssed i syfte att bedöma om redovisningen och underlaget är tillförlitliga och räkenskaperna rättvisande samt om redovisningen och ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter. Dessa gransk- ningsuppgifter bör också ha (se 2 § 5 och 3 § första stycket 3 förslaget till lag om revision av statlig verksamhet m.m.). Regeringen har i avsnitt 5.4.1 föreslagit vilken inriktning effektivitets- revisionen och den årliga revisionen skall ha. Granskningen av Stiftelsen skall ha samma inriktning (se 4 och 5 §§ förslaget till lag om revision av statlig verksamhet m.m.). Enligt lagen (1988:46) om revision av och myndigheter m.m. skall revisorerna i sin revisionsberättelse belysa granskningens omfattning och inriktning. Detta följer emellertid, som regeringen redan nämnt i avsnitt 5.4.2, av vanliga regler för revisionsprocessen varför en särskild lagregel om detta inte behövs i en reglering av den statliga revisionen. Bestämmelserna om revisorernas granskning av stiftelsen fick sin nuvarande utformning i samband med införandet av lagen om revision av och myndigheter m.m. I den tidigare gällande lagen (1968:8) om revision av riksdagsförvaltningen fanns en bestämmelse om att revisorerna skulle uttala sig i ansvarsfrågan. I lagstiftningsärendet (FiU 1987/88:4 s. 5) konstaterades emellertid att en stiftelse formellt sett är en självständig förmögenhet utan ägare och att det därför inte finns någon som med rättslig verkan kan bevilja styrelseledamöterna ansvarsfrihet. I och med att fondens ställning som stiftelse då markerades genom att den fick en från avskild egen förvaltning, fanns därför inte längre någon anledning för revisorerna att uttala sig i ansvarsfrågan och inte heller för att ta ställning i denna fråga. gäller en ny stiftelselag (1994:1220). Av förarbetena (prop. 1993/94:9 s. 164) framgår att den nya lagen har till syfte att säkerställa och trygga en stiftelses möjligheter trots avsaknaden av ägare eller medlemmar att verka för det ändamål som stiftaren har angett i stiftelseförordnandet. Någon bestämmelse om att revisorerna skall uttala sig i frågan om ansvarsfrihet för styrelse- ledamöterna eller förvaltaren har inte tagits in i lagen till följd av att stiftelsens juridiska konstruktion inte medger någon som naturligen kan anförtros uppgiften att besluta i denna fråga. Det kan dock tänkas att revisorerna skall uttala sig i frågan enligt stiftelseförordnandet och då är de skyldiga att följa denna föreskrift. När det gäller frågan om huruvida revisorerna skall uttala sig om ansvarsfrihet för styrelseledamöterna i stiftelsen kan regeringen emellertid inte se att det finns behov av någon ändring av det tidigare ställningstagandet. Den nuvarande inriktningen på granskningen av Stiftelsen bör således gälla även i fortsättningen. 5.4.4Granskningen av Kungliga Slottsstaten och Förvaltning Regeringens förslag: skall granska Kungliga Slottsstaten och Förvaltning. Granskningen skall, med de begränsningar som följer av att någon resultat- redovisning inte behöver lämnas, kunna ske både som årlig revision och effektivitetsrevision. Granskningen skall ha den inriktning som anges i avsnitt 5.4.1. I granskningen ingår dock inte att bedöma om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter och särskilda beslut. riktlinjer: Frågan om skall ansvara för den statliga redovisnings- och effektivitetsrevisionen av Kungliga Slottsstaten och Förvaltning har inte närmare berörts av . Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag (betänkandet s. 162). Utredningen har inte föreslagit någon begränsning av granskningens omfattning och inriktning. Remissinstanserna: Remissinstanserna framför inte några invänd- ningar mot utredningens förslag. Bakgrund: Enligt 2 § första stycket första meningen jämförd med 3 och 4 §§ lagen (1987:518) med instruktion för revisorer har revisorerna i uppgift att granska den statliga verksamheten ur effektivi- tetssynpunkt. Enligt 2 § tredje stycket skall revisorerna också utföra årlig revision av Kungliga Slottsstaten och Förvaltning. Hovstaterna är den officiella beteckningen på den organisation (i dagligt tal kallad hovet) som har till uppgift att bistå statschefen och det Kungliga Huset i deras officiella plikter. En viktig uppgift för hov- staterna är också att vårda och för allmänheten visa det kulturarv som är förbundet med den svenska monarkin. Hovet står utanför den statliga förvaltningsorganisationen (prop. 1973:90 s. 232 och 233). Chef för de Kungl. Hovstaterna är riksmarskalken. är riks- marskalkens stabsorgan. Anslaget Kungliga hov- och slottsstaten avser att täcka kostnaderna för statschefens officiella funktioner inklusive kostnaderna för den kungliga familjens resor. Från anslaget betalas också driftskostnader för de kungliga slotten som har till uppgift att förvalta inom ramen för den kungliga dispositionsrätten. med tillhörande byggnader förvaltas dock som en självförsörjande ekonomisk enhet av Förvaltning för . Från anslaget betalas vidare Husgerådskammarens kostnader för underhåll och vård av de konstsamlingar och andra inventarier i de kungliga slotten som tillhör staten men som disponeras av konungen. Husgeråds- kammaren förvaltar även de Bernadotteska familjestiftelsernas bestånd av möbler, konst och konsthantverk samt administrerar Bernadotte- (prop. 2001/2002:1 Utgiftsområde 1 ). För att de Kungl. Hovstaternas medelsbehov skall kunna bedömas har regeringen ett behov av att få en redogörelse för hur tilldelade medel har Enligt en överenskommelse som träffades 1996 mellan Prop. 2001/02:190 regeringen och skall ämbetet till riks- dagen och regeringen lämna en berättelse över den samlade verksamheten inom de Kungl. Berättelsen skall enligt överenskommelsen koncentreras till en redovisning av hur tilldelade medel har använts för verksamheten inom och Husgerådskammaren (den del av anslaget som betecknas Kungliga slottsstaten) medan övrig verksamhet skall behandlas mycket översiktligt (den del av anslaget som betecknas Kungliga hovstaten). Ett klarläggande av granskningsmandatet ansågs nödvändigt, bl.a. mot bakgrund av den anslagsförändring som skedde för de Kungl. Hovstaterna från och med /96 och att de Kungl. , som i samband därmed uttalade att regeringen fortsättningsvis bör redovisa hur tilldelade medel har använts, såg med tillfredsställelse på att en överenskommelse nåtts (bet. 1996/97:KU1). Skälen för regeringens förslag: revisorer utför årlig revision av Kungliga Slottsstaten och Förvaltning. Hovstaternas nuvarande organisation innebär det att revisorerna granskar årsredovisningen för och Husgerådskammaren (bet. 1998/99:KU1 och 1998/99:KU16). Denna granskningsuppgift bör fortsätt- ningsvis svara för (se 3 § första stycket 4 förslaget till lag om revision av statlig verksamhet m.m.). Förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag tillämpas, med undantag för föreskrifterna om resultatredovisning, på och Husgerådskammarens redovisning. Detta undantag begränsar självfallet granskningen. Förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring tillämpas inte. Hovet står utanför den statliga förvaltningsorganisationen (prop. 1973:90 s. 223 och 233). Det innebär emellertid inte att den verksamhet som hovet bedriver inte skulle vara statlig. Verksamheten är ju statlig på så sätt att den går ut på att bistå och stödja statschefen i hans eller hennes representativa och ceremoniella uppgifter. Den innefattar också att förvalta statsegendom. Viss oklarhet råder när det gäller möjligheterna att granska verksamheten vid och Husgerådskammaren från effektivitetssynpunkt. Regeringen anser att effektivitetsrevision skall kunna genomföras med de begränsningar som följer av överenskommelse (se 2 § 3 förslaget till lag om revision av statlig verksamhet m.m.). Med nuvarande organisation av hovet innebär det således på samma sätt som gäller för den årliga revisionen att det är verksamheterna vid och Husgerådskammaren som kan bli föremål för en sådan effektivitetsgranskning. Föreskriften om resultatredovisning i förordningen om årsredovisning och budget- underlag gäller dock inte för och Husgerådskammaren, varför möjligheterna att utföra effektivitetsrevision i motsvarande mån begränsas. Regeringen anser emellertid, trots de begränsningar som finns, att fortsättningsvis skall ha möjligheter att kunna genomföra även effektivitetsrevision av den verksamhet som bedrivs av och Husgerådskammaren. Något uttalande om huru- vida ledningen vid sin förvaltning följt tillämpliga föreskrifter och beslut Prop. 2001/02:190 skall dock inte göras. Regeringen har i avsnitt 5.4.1 föreslagit vilken inriktning effektivitets- revisionen och den årliga revisionen skall ha. Granskningen av Kungliga Slottsstaten och Förvaltning skall med de be- gränsningar som ovan föreslagits ha samma inriktning (se 4 och 5 §§ lagen om revision av statlig verksamhet m.m.). 5.4.5Granskningen av statliga bolag och stiftelser Regeringens förslag: skall ha rätt att inom ramen för effektivitetetsrevision granska sådan verksamhet som staten bedriver i form av aktiebolag, om verksamheten är reglerad i lag eller någon annan författning eller om staten som ägare eller genom tillskott av statliga anslagsmedel eller genom avtal eller på något annat sätt har ett bestämmande inflytande över verksamheten. Granskningen skall ha den inriktning som anges i avsnitt 5.4.1. skall vidare ha rätt att inom ramen för effektivitets- revisionen granska sådan verksamhet som staten bedriver i form av stiftelse, om verksamheten är reglerad i lag eller någon annan författning eller om stiftelsen är bildad av eller tillsammans med staten eller förvaltas av en statlig myndighet. Granskningen skall ha den inriktning som anges i avsnitt 5.4.1. skall också få förordna en eller flera revisorer att delta i revisionen tillsammans med övriga revisorer i nu nämnda bolag och stiftelser. riktlinjer: Av revisionslagen skall framgå att Riks- revisionens granskning skall omfatta också sådan verksamhet som staten bedriver i form av aktiebolag eller stiftelse, om verksamheten är reglerad i lag eller någon annan författning eller om staten som ägare eller genom tillskott av statliga anslagsmedel eller genom avtal eller på något annat sätt har ett bestämmande inflytande över verksamheten. Frågan om vilken inriktning denna granskning skall ha har inte närmare berörts i riktlinjerna. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag (betänkandet s. 164173). Utredningen har dock föreslagit en annan avgränsning av kretsen stiftelser som omfattas av granskningen. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna framför inte några invändningar mot utredningens förslag. Statskontoret ifrågasätter dock om det ligger något värde i att ges rätt att tillsätta ytterligare en revisor utöver de som bolagsstämman utser. Kontoret har vidare framhållit att rättsläget för offentlighetsprincipens tillämpning vid revision av bolag och stiftelser bör ut liksom frågan om statens skadeståndsskyldighet på grund av utsedda revisorers försumlighet. förordar att som myndighet skall kunna utses till revisor i statliga aktiebolag och stiftelser. Kammarkollegiet och föreslår, med begreppsbildningen i stiftelselagen (1994:1220) som förebild, att Prop. 2001/02:190 stiftelsekretsen skall anges vara stiftelser som bildats av eller tillsammans med staten eller som förvaltas av en statlig myndighet. Bakgrund: Både revisorer och får granska sådan verksamhet som staten bedriver i form av aktiebolag eller stiftelse, om verksamheten är reglerad i lag eller någon annan författning eller om staten som ägare eller genom tillskott av statliga anslagsmedel eller genom avtal eller på något annat sätt har ett bestämmande inflytande över verksamheten. Detta regleras i 2 § första stycket lagen (1987:518) med instruktion för revisorer respektive 1 § första stycket lagen (1987:519) om granskning av statliga aktiebolag och stiftelser. får dessutom granska verksamhet som bedrivs av Stiftelsen och Stiftelsen och deras dotterbolag (1 § andra stycket sistnämnda lag). I förordningen (1993:958) om Riksrevisions- verkets granskning av statliga aktiebolag och stiftelser har närmare angetts vilka aktiebolag, stiftelser och deras dotterbolag vars verksamhet verket får granska. Genom förordningen har kretsen tänkbara granskningsobjekt för verket begränsats till i första hand företag som svarar för väsentliga samhällsfunktioner eller myndighetsutövande eller andra myndighetsliknande uppgifter. Begränsningen har gjorts med hänsyn till skillnaderna i syften, inriktning och utformning av revisionsverksamheten hos och revisorer (prop. 1986/87:99 s. 48). I förordningen anges de bolag och stiftelser som har en i allmän författning eller genom särskilda regeringsbeslut reglerad verksamhet, företrädesvis i monopolställning, och företag som för sin verksamhet huvudsakligen är beroende av fortlöpande tillförsel av statliga medel. För både revisorers och granskning av statliga aktiebolag och stiftelser gäller vidare att denna skall vara effektivitetsinriktad (3 och 4 §§ lagen med instruktion för revisorer och prop. 1986/87:99 s. 4548). redovisade regler ger varken revisorer eller något mandat att revidera statliga aktiebolag och stiftelser enligt aktiebolagslagens (1975:1385) och stiftelselagens bestämmelser om revision. Enligt 4 § 2 förordningen med instruktion för skall dock verket utse revisorer i bolag och stiftelser i enlighet med vad som anges i bolagsordningar, stiftelseförordnanden, stadgar eller särskilda beslut, varvid revisorerna får vara anställda vid verket. Detta har skett i omkring 150 aktiebolag och stiftelser. finns 13 auktoriserade revisorer anställda vid verket. Revisorer utses bland dessa eller från privata revisionsbyråer. Enligt 23 § stiftelseförordningen (1995:1280) gäller dessutom att Riksrevisions- verket endast får utse en av sina anställda att utföra uppdraget som revisor i en stiftelse som förvaltas av en statlig myndighet om det av särskild anledning är lämpligt att ta till vara dennes erfarenhet och kompetens i fråga om revision av statlig verksamhet. Skälen för regeringens förslag Granskningskretsen statliga aktiebolag och stiftelser intresse av att få insyn i och kontroll av statliga aktiebolag har understrukits (se t.ex. 1986/97:99, bet. 1986/87:KU29, rskr. 1986/87:226). tillfällen har också särskilt framhållits vikten av att statens insyn och kontroll i statliga verksamheter inte skall påverkas negativt av valet mellan bolag och myndighet som verksamhetsform. Ett sådant synsätt på revision av statlig verksamhet ger också den av INTOSAI antagna s.k. Lima-deklarationen uttryck för (se Part VII, Section 23). revisorers granskningsmandat är i stort sett utan begränsning när det gäller statlig verksamhet i aktiebolag och stiftelser. All sådan verksamhet omfattas av revisorernas granskning om den är reglerad i lag eller någon annan författning eller om staten som ägare genom tillskott av statliga anslagsmedel eller genom avtal eller på annat