prop · GP03165 · 2002-03-27 00:00:00 — Skattskyldigheten gäller också belopp som motsvarar en kapitalvinst och som enligt 49 a kap. 8 § eller 51 kap. 3 och 4 §§ skall tas upp i inkomstslagetnäringsverksamhet.Skattskyldigheten enligt första stycket omfattar1. andelar i svenska aktiebolag, svenska handelsbolag och svenska ekonomiskaföreningar med undantag för andelar i privatbostadsföretag,2. konvertibla skuldebrev och konvertibla vinstandelsbevis somgetts ut av svenska aktiebolag,3. köp- och teckningsoptioner som utfärdats i förening med skuldebrev av svenska aktiebolag, och4. terminer och optioner som avser sådana tillgångar som anges i 1-3.13 kap.5 §Till inkomstslaget näringsverksamhet räknas också ett belopp som motsvararkapitalvinsten när en fysisk person avyttrar en andel i ett svenskt handelsbolag i de särskilda fall som anges i 51 kap.Till inkomstslaget näringsverksamhet räknas också kapitalvinsten när en fysiskperson avyttrar en andel i ett skalbolag i de fall som anges i 49 a kap. ellerett belopp som motsvarar kapitalvinsten när en fysisk person avyttrar en andel i ett svenskt handelsbolag i de särskilda fall som anges i 51 kap.14 kap.12 a §Kapitalvinst som skall tas upp som överskott av passiv näringsverksamhet när enfysisk person avyttrar andelar i ett skalbolag enligt 49 a kap. räknas som enegen näringsverksamhet.43 kap.8 §Av en kapitalvinst på en andel skall bara ett belopp som överstiger det sparadelättnadsutrymmet tas upp som intäkt.Första stycket gäller inte om kapitalvinsten skall tas upp som överskott avpassiv näringsverksamhet enligt 49 a kap.49 kap.5 §Bestämmelserna i detta kapitel får inte tillämpas om 1. det finns förutsättningar - bortsett från förutsättningen i 25 kap. 11 och 12 §§ om begäran - att tillämpa bestämmelserna i 25 kap. 6-27 §§ om uppskov med beskattningen vid koncerninterna andelsavyttringar, eller 2. bestämmelserna i 38 kap. om undantag från omedelbar beskattning vidverksamhetsavyttringar skall tillämpas.1. det finns förutsättningar - bortsett från förutsättningen i 25 kap. 11 och 12 §§ om begäran - att tillämpa bestämmelserna i 25 kap. 6-27 §§ om uppskov medbeskattningen vid koncerninterna andelsavyttringar,2. bestämmelserna i 38 kap. om undantag från omedelbar beskattning vidverksamhetsavyttringar skall tillämpas, eller3. bestämmelserna i 49 a kap. om beskattning i inkomstslaget näringsverksamhetvid avyttring av andelar i skalbolag skall tillämpas.49 a kap. Beskattning i inkomstslaget näringsverksamhet vid avyttring av andelar i skalbolagFörutsättningar för tillämpning av bestämmelserna1 §Bestämmelserna i detta kapitel gäller om1. en fysisk person avyttrar en andel i ett aktiebolag, en ekonomisk föreningeller ett handelsbolag,2. det uppkommer en kapitalvinst i inkomstslaget kapital, och3. andelen hänför sig till ett skalbolag.2 §Bestämmelserna i detta kapitel gäller inte om1. den avyttrade andelen är marknadsnoterad,2. andelen avyttras genom likvidation enligt 44 kap. 7 § första stycket,3. andelen avyttras genom konkurs enligt 44 kap. 8 § första stycket 1,4. ett handelsbolag upplöses eller andelen i ett handelsbolag inlöses ellerövergår till en ny ägare på sätt som anges i 50 kap. 2 § andra stycket, eller5. bestämmelserna i 51 kap. om beskattning i inkomstslaget näringsverksamhet vid avyttring av andelar i svenska handelsbolag skall tillämpas.DefinitionerDet avyttrade företaget3 §Med det avyttrade företaget avses i detta kapitel det aktiebolag, den ekonomiska förening eller det handelsbolag som den avyttrade andelen hänför sig till.Andel4§Med andel avses i detta kapitel även andra delägarrätter som getts ut av detavyttrade företaget.Skalbolag5 §Ett företag anses som skalbolag om, för avyttringen av andelen,summan av marknadsvärdet av likvida tillgångar enligt 6 och 7 §§ hos detavyttrade företaget överstiger ett jämförelsebelopp enligt 8 §.Likvida tillgångar6 §Som likvida tillgångar räknas kontanter, värdepapper och liknande tillgångar.Andra tillgångar räknas med om- tillgångarna anskaffats tidigast före avyttringen,- tillgångarna saknar affärsmässigt samband med verksamheten sådan den bedrevsintill före avyttringen, och den skattskyldige inte visar attanskaffningen skett i annat syfte än att tillgångarna lätt skulle kunna avyttras efter avyttringen av andelarna.Bestämmelserna i första stycket gäller inte för näringsbetingade andelar eller,i fråga om andelar som innehas av ett handelsbolag, för andelar vars innehavbetingas av rörelse som bedrivs av handelsbolaget eller av någon som med hänsyntill äganderättsförhållanden eller organisatoriska förhållanden kan anses ståhandelsbolaget nära.7 §Om sådana likvida tillgångar som avses i 6 § innehas av ett aktiebolag, enekonomisk förening eller ett handelsbolag som det avyttrade företaget direkteller indirekt äger andel i, skall vid beräkningen av summan likvida tillgångarenligt 5 § räknas med så stor del av sådana företags likvida tillgångar sommotsvarar det avyttrade företagets andel i företaget.Jämförelsebeloppet8 §Om samtliga andelar har avyttrats utgörs jämförelsebeloppet av halvaersättningen. I annat fall utgörs jämförelsebeloppet av hälften av detsammanlagda värdet för samtliga andelar beräknat med utgångspunkt i ersättningen för de avyttrade andelarna.Återköp9 §Om den övervägande delen av andra tillgångar än sådana som avses i 6 § och somvid avyttringen innehades direkt eller indirekt av det avyttrade företaget, efter avyttringen av andelen direkt eller indirekt förvärvas eller påannat sätt kommer att innehas eller kontrolleras av säljaren eller dennenärstående, tillämpas bestämmelserna i 10 §.Kapitalvinsten tas upp i näringsverksamhet10 §Säljaren skall ta upp kapitalvinsten på grund av avyttringen som överskott avpassiv näringsverksamhet. Detta gäller dock inte om säljaren visar att det finns särskilda skäl mot att tillämpa bestämmelsen.Första stycket gäller inte heller om bestämmelserna i 11 § har tillämpats.Skalbolagsdeklaration11 §Säljaren skall inte ta upp kapitalvinsten som passiv näringsverksamhet om1. det avyttrade företaget eller, i fråga om handelsbolag, säljaren tar uppföretagets överskott eller underskott i en sådan skalbolagsdeklaration som avses i 10 kap. 8 a § skattebetalningslagen (1997:483),2. ett särskilt bokslut ligger till grund för inkomstberäkningen enligt 1, och3. det avyttrade företaget eller, i fråga om handelsbolag, säljaren har ställtsäkerhet enligt bestämmelserna i 11 kap. 11 a § skattebetalningslagen.Vid inkomstberäkningen enligt första stycket 1 skall beskattningsåret anses haavslutats för avyttringen samt avsättningar tillperiodiseringsfond, ersättningsfond och, i fråga om handelsbolag, ävenexpansionsfond anses ha återförts.12 §Bestämmelserna i 11 § gäller även aktiebolag, ekonomiska föreningar ochhandelsbolag som det avyttrade företaget direkt eller indirekt äger andel i.50 kap.7 §Om en fysisk person avyttrar en andel i ett handelsbolag som, direkt ellerindirekt, äger en andel som skulle ha varit en kvalificerad andel om den ägtsdirekt av den fysiska personen, gäller följande. Av den del av vinsten sommotsvarar den sistnämnda andelens marknadsvärde i förhållande till ersättningenför andelen i handelsbolaget skall tas upp i inkomstslaget tjänst.Första stycket tillämpas inte på sådana avyttringar som avses i 51 kap.Första stycket tillämpas inte på sådana avyttringar som avses i 49 a kap. och 51 kap.8 §I 51 kap. finns bestämmelser om att en fysisk person som avyttrar en andel i ett handelsbolag till någon annan än en obegränsat skattskyldig fysisk person isärskilda fall skall ta upp ett belopp som motsvarar kapitalvinsten iinkomstslaget näringsverksamhet.I 49 a kap. finns bestämmelser om att en fysisk person som avyttrar en andel iett skalbolag i vissa fall skall ta upp kapitalvinsten i inkomstslagetnäringsverksamhet.I 51 kap. finns bestämmelser om att en fysisk person som avyttrar en andel i ett handelsbolag till någon annan än en obegränsat skattskyldig fysisk person isärskilda fall skall ta upp ett belopp som motsvarar kapitalvinsten iinkomstslaget näringsverksamhet.57 kap.12 a §Bestämmelserna i 12 § gäller inte om kapitalvinsten skall tas upp som överskottav passiv näringsverksamhet enligt 49 a kap.Denna lag träder i kraft och tillämpas på andelsavyttringarefter ikraftträdandet.Förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324)Härigenom föreskrivs i fråga om taxeringslagen (1990:324)dels att 4 kap. 1 och 17 §§ samt rubriken till 4 kap. skall ha följande lydelse,dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 4 kap. 25 §, samt närmastföre 4 kap. 25 § en ny rubrik av följande lydelse.Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse4 kap. Taxeringsbeslut4 kap. Taxeringsbeslut m.m.1 §Taxeringsbeslut är grundläggande beslut om årlig taxering, omprövningsbeslut och beslut om taxeringsåtgärder efter domstols beslut.Taxeringsbeslut är grundläggande beslut om årlig taxering, omprövningsbeslut,beslut med anledning av en skalbolagsdeklaration och beslut om taxeringsåtgärder efter domstols beslut.Den skattskyldige skall utan dröjsmål underrättas om innehållet i etttaxeringsbeslut, om det inte är uppenbart obehövligt. Om beslutet är till denskattskyldiges nackdel skall han underrättas om hur han kan begära omprövning av eller överklaga beslutet.17 §8Eftertaxering får också ske1. vid rättelse av felräkning, misskrivning eller annat uppenbart förbiseende,2. när kontrolluppgift som skall lämnas utan föreläggande enligt lagen(2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter saknats eller varitfelaktig,3. när en ändring i ett taxeringsbeslut föranleds av beslut som anges i 13 §andra stycket 1-4,4. när en förening eller ett registrerat trossamfund inte har genomfört eninvestering inom den tid som har föreskrivits i ett sådant beslut som avses i 7kap. 12 § inkomstskattelagen (1999:1229) eller inte har iakttagit ett annatvillkor i beslutet.4. när en förening eller ett registrerat trossamfund inte har genomfört eninvestering inom den tid som har föreskrivits i ett sådant beslut som avses i 7kap. 12 § inkomstskattelagen (1999:1229) eller inte har iakttagit ett annatvillkor i beslutet, och5. när en ändring i ett taxeringsbeslut föranleds av en uppgift enligt 3 kap. 9a § lagen om självdeklarationer och kontrolluppgifter.Preliminära taxeringsåtgärder25 §Skattemyndigheten skall på grundval av en sådan skalbolagsdeklaration som avsesi 10 kap. 8 a § skattebetalningslagen (1997:483) utan dröjsmål fastställaföretagets överskott eller underskott i inkomstslaget näringsverksamhet.Denna lag träder i kraft den 1 juli 2002.Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483)Härigenom föreskrivs i fråga om skattebetalningslagen (1997:483)dels att 10 kap. 25 § skall ha följande lydelse,dels att det i lagen skall införas fyra nya paragrafer, 10 kap. 8 a-8 c §§ och11 kap. 11 a §, samt närmast före 10 kap. 8 a § och 11 kap. 11 a § nya rubrikerav följande lydelse.Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse10 kap.Skalbolagsdeklaration8 a §Om ett avyttrat företag anser att 49 a kap. 11 § inkomstskattelagen (1999:1229)skall tillämpas, skall företaget lämna en skalbolagsdeklaration.Om det är en andel i ett handelsbolag som har avyttrats, skall i stället dendelägare som avyttrat andelen lämna en skalbolagsdeklaration. Handelsbolagetskall lämna de uppgifter som framgår av 3 kap. 18 § lagen (2001:1227) omsjälvdeklarationer och kontrolluppgifter och som behövs för delägarensskalbolagsdeklaration.8 b §En skalbolagsdeklaration skall lämnas efter det att andelen ellerdelägarrätten har avyttrats.8 c §En skalbolagsdeklaration skall innehålla de uppgifter som skall lämnas enligt 3kap. 5 § lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter.25 §Preliminära självdeklarationer och skattedeklarationer skall lämnas tillskattemyndigheten enligt fastställda formulär. Om skattemyndigheten har anvisatett särskilt mottagningsställe skall deklarationen lämnas dit.Preliminära självdeklarationer, skalbolagsdeklarationer och skattedeklarationerskall lämnas till skattemyndigheten enligt fastställda formulär. har anvisat ett särskilt mottagningsställe skall deklarationen lämnas dit.11 kap.Säkerhet för slutlig skatt11 a §En sådan säkerhet som avses i 49 a kap. 11 § inkomstskattelagen (1999:1229)skall vara en av bank utfärdad garantiförbindelse och avse det belopp somfastställts med stöd av 4 kap. 25 § taxeringslagen (1990:324). Ställd säkerhetfår tas i anspråk om den slutliga skatten inte betalas i rätt tid. beslutat att ta säkerheten i anspråk får den genast utsökas.Då gäller bestämmelserna i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m.Om säkerheten inte behöver tas i anspråk, skall skälig kostnad för ställdsäkerhet ersättas av staten. Bestämmelserna i 6-11 §§ lagen (1989:479) omersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt, m.m. skall tillämpas.Denna lag träder i kraft den 1 juli 2002.Förslag till lag om ändring i lagen (2001:1227) om självdeklarationer ochkontrolluppgifterHärigenom förskrivs i fråga om lagen (2001:1227) om självdeklarationer ochkontrolluppgifterdels att 3 kap. 24 § och 5 kap. 2 § skall ha följande lydelse,dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 3 kap. 9 a och 22 a §§,samt närmast före 3 kap. 9 a § en ny rubrik av följande lydelse.Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse3 kap.Skalbolag9 a §Den som har förvärvat tillgångar enligt 49 a kap. 9 § inkomstskattelagen(1999:1229) skall lämna uppgift om detta.22 a §Fåmanshandelsbolag skall till ledning för delägarnas taxeringar lämna denuppgift som avses i 9 a §.24 §Bestämmelserna i 18, 19, 21 och 23 §§ om handelsbolag skall tillämpas även påeuropeiska ekonomiska intressegrupperingar.Bestämmelserna i 18, 19, 21, 22 a och 23 §§ om handelsbolag skall tillämpas även på europeiska ekonomiska intressegrupperingar.5 kap.2 §Svenska handelsbolag och europeiska ekonomiska intressegrupperingar som inte ärskyldiga att lämna självdeklaration skall lämna särskilda uppgifter om deförhållanden som avses i 3 kap. 18 och 19 §§.Svenska handelsbolag och europeiska ekonomiska intressegrupperingar som inte ärskyldiga att lämna självdeklaration skall lämna särskilda uppgifter om deförhållanden som avses i 3 kap. 18, 19 och 22 a §§.Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid 2003års taxering.Lagrådets yttrandeUtdrag ur protokoll vid sammanträde 2002-03-13Närvarande: f.d. justitierådet , regeringsrådet ,justitierådet Dag Victor.Enligt en lagrådsremiss () harregeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till1. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229),2. lag om ändring i taxeringslagen (1990:324),3. lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483),4. lag om ändring i lagen (2001:1227) om självdeklarationer ochkontrolluppgifter.Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn LenaLagercrantz.Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:AllmäntI lagrådsremissen föreslås regler för att komma till rätta med handeln med s.k.skalbolag. Enligt remissen och det tidigare beredningsmaterialet avser dentypiska skalbolagsaffären ett aktiebolag som efter en utförsäljning avrörelsetillgångar innehåller likvida medel och obeskattad vinst. Det kan ocksåvara fråga om en upparbetad, obeskattad vinst i ett tjänsteföretag.Enligt förslaget skall en kapitalvinst som uppkommer när en fysisk person (eller ett dödsbo) avyttrar andelar i ett skalbolag beskattas som överskott av passivnäringsverksamhet. Det innebär att vinsten träffas av och statliginkomstskatt och särskild löneskatt. Motsvarande skall gälla om säljaren i viss omfattning återköper icke likvida tillgångar från detavyttrade företaget.Föreligger särskilda skäl skall i båda fallen beskattning ske enligt vanligaregler. I det förra fallet kan beskattning undvikas om det ställs säkerhet förskatt avseende verksamhet som bedrivits av företaget fram till avyttringen avandelarna. Hur stor denna skatt är skall avgöras med ledning av en av företagetingiven skalbolagsdeklaration, grundad på ett för ändamålet upprättat bokslut.Lagrådsremissen har föregåtts av en framställning från medförslag från i och av två mycket kortfattadedepartementspromemorior. Den senare av dessa promemorior grundas till stor delpå ett förslag som lagts fram av företagsskatteutredningar (SOU2001:11), avsett att motverka utnyttjandet av skalbolag inom bolagssektorn vidett avskaffande av kapitalvinstbeskattningen på näringsbetingade andelar.Lagrådsremissen bygger på förslaget i den senaste promemorian (Ds 2001:35).Vissa ändringar har dock gjorts. Regeln om säkerhet är t.ex. ny. Den motsvarades i promemorian av en regel om inbetalning av preliminär skatt.I det nuvarande regelsystemet finns bestämmelser om skärpt beskattning vid vissa andelsavyttringar som företas av fysiska personer. Grunden för dessabestämmelser är att en värdeökning på andelarna hänger samman med attandelsägaren eller någon närstående till denne har arbetat i företaget. Är detfråga om ett fåmansföretag kan del av kapitalvinsten bli beskattad iinkomstslaget tjänst enligt de s.k. 3:12-reglerna i 57 kap. inkomstskattelagen.Enligt 51 kap. samma lag kan kapitalvinst vid avyttring av en andel i etthandelsbolag bli beskattad som överskott av aktiv näringsverksamhet. Någon sådan beskattning sker dock inte om delägaren beskattas för sin del avhandelsbolagets överskott fram till avyttringsdagen. Konkurrensen mellan deolika regelsystemen är avsedd att lösas så att de nya reglerna ges företrädeframför reglerna i 57 kap. men får stå tillbaka för reglerna i 51 kap.Enligt lagrådsremissen är det nödvändigt att ändra skattereglerna för att på ett effektivt sätt komma till rätta med handeln med skalbolag och detta kan, sägsdet vidare, inte göras inom ramen för t.ex. 3:12-reglerna.För närvarande slutförs ett utredningsarbete rörande 3:12-reglerna (Fi 1999:12). pågår i ett beredningsarbete avseende de förslagsom lagts fram i SOU 2001:11. Ett inslag i det betänkandet är, som framgått, att skalbolagsregler skall införas inom bolagssektorn för att förhindra att denföreslagna skattefriheten på kapitalvinster på näringsbetingade andelarmissbrukas. Lagrådet vill ifrågasätta lämpligheten av att genomföra enlagstiftning på grundval av det remitterade förslaget innan det står klart vilka lösningar som kommer att väljas inom bolagssektorn. Om det emellertid bedömssom angeläget att nu genomföra en separat lagstiftning, finner Lagrådet attföljande synpunkter bör beaktas.Lagstiftningens syfteEn köpare av andelar i ett skalbolag kan ha olika motiv för sitt förvärv.Avsikten kan vara att utnyttja obeskattade vinstmedel i bolaget för attfinansiera en kostnadskrävande ny seriös rörelse. I andra fall kan syftet varaatt belasta bolaget med tvivelaktiga och för myndigheterna svårkontrolleradekostnadsposter. Det är vidare vanligt att bolaget efter förvärvet underlåter att fullgöra sina skyldigheter i fråga om bokföring, deklaration och inbetalning av skatt. Det förekommer också att köparen tömmer bolaget på tillgångar.Enligt det remitterade förslaget definieras ett skalbolag med utgångspunkt ivärdet av likvida tillgångar satt i relation till ersättningen för de avyttradeandelarna. Med knytningen till likvida tillgångar avser man att på ettschablonmässigt sätt träffa företag med obeskattade vinstmedel. Att syftet äratt komma åt företag med obeskattade vinstmedel framgår bl.a. av den föreslagnabestämmelsen om att beskattning enligt skalbolagsreglerna inte skall ske omföretaget ställer säkerhet för skatt som hänför sig till företagets verksamhetunder beskattningsåret fram till avyttringstillfället (49 a kap. 11 §inkomstskattelagen).I lagrådsremissen (s. 59 f.) diskuteras ett förslag från om att införa en avdragsbegränsning som gör att förluster som uppkommer i företagetefter ett ägarbyte inte får kvittas mot tidigare vinster. Det noteras attlagstiftaren tidigare tagit avstånd från att införa en avdragsbegränsning i denmotsatta situationen, dvs. den där förlusterna kommer först och vinsternasenare. Argumentet har varit att det är godtyckligt att anta att verksamheten iföretaget skulle ha bedrivits i oförändrad form vid oförändrade ägarförhållanden och att neutralitetsskäl därför talar för att inte ha en avdragsbegränsning vid ägarbyten. I remissen konstateras att argumentet är relevant även med avseendepå förvärvade vinstbolag. Den slutsats som dras är att någon avdragsbegränsninginte bör införas men att situationen bör följas noga.Frånvaron av avdragsbegränsning gör att den vinst som uppkommit fram tillavyttringstillfället kan kvittas mot senare skattemässiga förluster under sammabeskattningsår. Därmed kan det också inträffa att frågan om att ta i anspråksäkerheten för bolagsskatten inte aktualiseras. Lagstiftningen riktar alltsåinte in sig på de rena inkomstutjämningsfallen utan på fall där företaget efterägarbytet inte fullgör sina skyldigheter i fråga om skatt.Skalbolag och återköpKlassificeringen som skalbolag förutsätter att det vid avyttringen finns likvida tillgångar som värdemässigt svarar mot minst halva ersättningen för deavyttrade andelarna (om samtliga andelar avyttrats). Andra tillgångar somanskaffats före avyttringen räknas med under förutsättning bl.a. att anskaffningen kan antas ha skett i syfte att tillgångarna lätt skall kunnaavyttras efter avyttringen av andelarna. Knytningen till likvida tillgångar harmotiverats med att det skall vara enkelt att avgöra om företaget är ettskalbolag eller ej medan tvåårsregeln har ansetts behövas för att mötakringgåenden (SOU 2001:11 s. 165 f.).Som Lagrådet uppfattat det skall vinstmedlen för att vara obeskattade hauppkommit under beskattningsåret. Har rörelsetillgångar avvecklats undertidigare beskattningsår - och omplacerats i mer eller mindre likvida tillgångar- har i princip beskattning skett redan då (en annan sak är att skatten kanskeinte har betalats). Med det angivna syftet med lagstiftningen kan det därförsättas i fråga om inte tvåårsregeln bör utgå eller ersättas med en regel sombara tar sikte på anskaffningar under beskattningsåret.I det enskilda fallet kan det vara förenat med stora svårigheter att avgöra omett företag är ett skalbolag eller ej. Svårigheterna hänför sig bl.a. till attdet förutsätts att också indirekta innehav av likvida medel skall beaktas. I deskilda förslag som lagts fram har i detta hänseende olika lösningarpresenterats, dock utan att valet av lösning närmare motiverats. I detremitterade förslaget förutsätts att varje indirekt innehav skall beaktas tillså stor del som svarar mot det avyttrade företagets ägarandel (49 a kap. 7 §inkomstskattelagen).Det framgår inte av remissen hur de skattskyldiga och skattemyndigheterna skallfå tillgång till alla de uppgifter rörande tillgångar som behövs för attklarlägga om det avyttrade företaget är ett skalbolag eller ej. Vidföredragningen har uppgetts att det kan finnas skäl att beakta enbart sådanaföretag i vilka det avyttrade företaget ensamt eller tillsammans med någon annan har ett bestämmande inflytande. Även med en sådan lösning kvarstår emellertidtillämpningsproblemen till stor del. Såvitt Lagrådet kan bedöma bör vidare debestämmelser som gäller det avyttrade företagets direkt eller indirekt ägdatillgångar samordnas för att undvika att tillgångar av likvid karaktär räknasdubbelt eller inte alls.Vid remissbehandlingen av såväl SOU 2001:11 som den senastedepartementspromemorian (Ds 2001:35) har riktats kritik mot definitionen avskalbolag, bl.a. i det hänseendet att företagets skulder inte beaktas. Iremissen sägs att det i praktiken är fråga om skatteskulder som köparen inteavser att betala. Lagrådet inser att ett bortseende från skuldsidan kan gesäljaren ett incitament att reglera dessa skulder före avyttringen och på detsättet nedbringa de likvida tillgångarna och åstadkomma att företaget intelängre räknas som skalbolag. Reglerna om ställande av säkerhet torde verka isamma riktning. Fall kan naturligtvis uppkomma där det mer framstår som entillfällighet att skulder av annat slag inte reglerats eller en skuldregleringav olika skäl inte är möjlig.