prop · GP03102 · 2002-04-17 00:00:00 — kommunernas tillämpning av 6 h § SoL resultatet av uppföljningar för år 2000 av den nya bestämmelsen avseende äldres och funktionshindrades rätt att ansöka om bistånd i annan kommun. Uppföljningarna visar att det i de flesta kommuner endast är ett fåtal äldre från andra kommuner som Skr. 2001/02:102 har ansökt om bistånd i enlighet med den nya bestämmelsen. kommunerna tog emot högst fyra ansökningar och 52 kommuner tog emot tio eller fler ansökningar. 32 kommuner fick inga ansökningar alls. Flertalet ansökningar avsåg flyttning inom länet. Av 2000 ansökningar enligt den nya bestämmelsen bifölls 950. Skälen för avslag var i första hand att behov inte bedömdes föreligga enligt kriterierna i socialtjänstlagen. I andra hand hänvisades till brist på platser i särskilda boenden. Av de bifallna ansökningarna verkställdes cirka 650. Ungefär 200 personer som fått bifall på ansökan om flytt till annan kommun väntade på verkställighet av beslutet. Den vanligaste orsaken till väntetid mellan beslut och verkställighet var brist på platser i särskilt boende. Ett 30-tal kommuner, främst förortskommuner i storstads- regionerna som erhållit många ansökningar, har haft svårt att leva upp till lagstiftningens intentioner. gäller att kommunerna genom stöd och avlösning bör underlätta för dem som vårdar närstående som är långvarigt sjuka eller äldre eller som har funktionshinder. För att utveckla och förbättra anhörigstödet utgick ett statligt stimulansbidrag till kommunerna . Förutsättningen för att erhålla bidraget var att kommunerna i samverkan med anhöriga och frivilligorganisationer tog fram en gemensam handlingsplan som redovisades till . Samtliga kommuner i landet tog fram en handlingsplan för de tre åren. Kommunerna har genom kartläggningar, inventeringar, intervjuer och uppsökande verksamhet fått kännedom om vilka stödformer som behöver utvecklas. Behov som framkommit är exempelvis information om sam- hällets insatser, kunskaper om olika sjukdomstillstånd, avlösningsformer, semester och rekreation samt ekonomisk ersättning. Flera av de stöd- former som fanns har vidareutvecklas, t.ex. anhörigcentraler/- träffpunkter, utbildning för anhöriga och personal samt anställning som anhörigkonsulenter/stödjare. Genom stimulansbidraget utvecklas och prövas även nya, okonventionella och lättillgängliga stödformer. Flera kommuner prövar olika aktiviteter så att anhörigvårdare och den vårdade skall erbjudas rekreation och semester. Avlösning i hemmet erbjuds avgiftsfritt i många kommuner under ett begränsat antal timmar och i några även utan biståndsbedömning. I samband med tillägget i socialtjänstlagen om att kvaliteten i social- tjänsten systematiskt och fortlöpande skall utvecklas och säkras gav ut föreskrifter och allmänna råd om kvalitetssystem i omsorgerna om äldre och funktionshindrade (SOFS 1998:8). Social- styrelsen har följt upp kommunernas kvalitetsarbete, genom bl.a. telefonintervjuer med kommunalpolitiker och förvaltningschefer och genom besök i ett antal kommuner. Uppföljningarna visar att nya bestämmelserna och allmänna råd har fått stort genom- slag i många av landets kommuner. De allmänna råden innehåller bl.a. Skr. 2001/02:102 rekommendationen att kommuner bör inrätta funktioner för t.ex. klago- saknas dock på många håll system för att tillvarata brukares och anhörigas synpunkter. En förutsättning för att vården och omsorgen av äldre skall hålla god kvalitet är att det finns personal i tillräcklig omfattning och med rätt kompetens. Personalen inom äldreomsorgen har ökat och det finns ett fortsatt stort rekryteringsbehov. Flertalet av landets kommuner har dock stora rekryteringsproblem, främst vad gäller hög- skoleutbildad personal som t.ex. sjuksköterskor. Likaså rapporterar många kommuner en brist på undersköterskor och vårdbiträden. Studier som genomfört av kommunernas personal- och kompetensförsörjning visar dock kommunerna arbetar med en rad åtgärder för att förbättra personal- och kompetensförsörjningen. Till exempel stimulerar åtta av tio kommuner på olika sätt vårdbiträden som saknar grundutbildning att skaffa sådan. Medicinska insatser inom äldreomsorgen uppföljningar visar att den successiva ökning av vård- tyngden inom den kommunala äldreomsorgen som ägde rum under 1990- talet, i både särskilt och ordinärt boende, inte har mötts av en tillräcklig utveckling av det medicinska omhändertagandet. Bland annat är bristande läkarmedverkan i den kommunala primärvården något som har uppmärksammats i ett flertal av uppföljningar. och har förordat att landstingen och kommunerna via samverkansavtal närmare skall precisera villkoren för samarbete inom detta område. I en studie som genom- förde (Läkarmedvekan i äldrevård Samverkans- avtal mellan kommun och landsting) framgår att det i ungefär hälften av landets kommuner har slutits avtal med landsting avseende läkar- medverkan inom äldrevården. uppgick kommunernas kostnader för äldreomsorg till . Det är en ökning med ca eller jämfört 1999. Den största delen av kostnaderna , , avsåg vård och omsorg i särskilt boende. Kostnaderna för vård och omsorg i ordinärt boende uppgick . Kostnaderna per invånare för äldreomsorg varierar mellan kommunerna.. De högst genomsnittliga kostnaderna per invånare har glesbygdskommunerna i de nordliga länen och de lästa genomsnittliga kostnaderna återfinns bland kommunerna i . Hjälp i ordinärt boende Drygt 125 000 personer som var eller äldre, som bodde i ordinärt boende, var beviljade hemtjänst . Detta motsvarar av alla . Jämfört med 1999 har antalet minskat med . I förhållande till befolkningen eller äldre är dock andelen med hemtjänst oförändrad. av de som var beviljade hemtjänst var kvinnor. Omstruktureringen inom har fortsatt . Detta syns i en minskning av antalet personer med mer begränsade insatser, , och en tredubbling av antalet personer med mycket omfattande insatser, mer än . drar slutsatsen att de utökade resurserna som tillkommit verksamheter inom vård och omsorg främst gått till äldre med omfattande vårdbehov (handlingsplan för äldrepolitiken Lägesrapport ). volym, dvs. antal timmar vård och omsorg, har ökat. Resurstillskottet syns därför inte i ett ökande antal eller en ökande andel äldre personer med vård och omsorg. Diagram 4.1 Utveckling av ordinärt boende enligt SoL Drygt hälften av landets kommuner ansvarar helt eller delvis för hem- sjukvården (exklusive läkarinsatser) i ordinärt boende. Drygt 44 800 personer var registrerade som mottagare av hemsjukvård. var motsvarande siffra 37 000 personer. Antalet personer med hemsjukvård i ordinärt boende har alltså ökat , vilket är en följd av att allt sjukare personer får sin vård i det egna hemmet. Av de drygt 44 800 personer som var registrerade som mottagare av hemsjukvård var även beviljade hemtjänst. Jämfört med 1999 har denna andel minskat med . Cirka 121 000 personer bodde permanent i särskilda boendeformer , vilket motsvarar av samtliga personer i gruppen. Jämfört med 1999 har antalets med cirka 4 Andelen av gruppen personer som bor perma- nent i särskilda boendeformer var oförändrad jämfört med . personer har dock andelen ökat något. procent av de som bodde permanent i särskilda boendeformer var En tydlig förbättring av standarden mätt som förekomsten av delad bostad, egen toalett och egen dusch/bad inom särskilda boendeformer har ägt rum . personer i särskilda boendeformer rum med annan person än make eller Motsvarande siffra var . 1993 bodde betydligt färre personer 2000 i boenden utan egen dusch eller bad samt utan egen toalett. Andelen av de boende inom särskilda boendeformer som hade egen toalett har ökat från 1993 till 2000 och andelen som hade egen dusch/bad från cirka 54 till . Cirka 9 800 äldre erhöll korttidsvård/boende , vilket är en ökning med ca 1 700 personer eller jämfört med Cirka 15 000 äldre hade erhållit beslut om dagverksamhet den Jämfört med året innan är det en ökning med drygt 1 900 Vård och omsorg i privat regi Det skedde en kraftig ökning av entreprenader och köp av platser i enskild regi inom äldreomsorgen. Ökningen ägde rum inom såväl som de särskilda boendeformerna. styrelsens uppföljningar visar denna utveckling ingen tendens till Uppgifter avseende 2000 tyder på en fortsatt tillväxt av äldreomsorg där driften överlåtits till privata företag. erhöll av äldreomsorgsmottagarna hjälp från privata vård- givare, vilket motsvarar 23 000 personer. Av de cirka 121 000 äldre som bodde permanent i särskilda boendeformer bodde i bostäder som drevs i privat regi. Föregående år var den Av de drygt 125 000 äldre som var beviljade hemtjänst i ordinärt boende fick hemtjänst som i huvudsak utfördes i privat regi. Jämfört med föregående år var detta en Det finns stora skillnader mellan delar av landet vad gäller förekomst av äldreomsorg i privat drift. Driftsformen är vanligast förekommande i kommuner främst storstäder, förortskommuner och större Hälften av kommunerna saknar fortfarande ett handikappolitiskt pro- gram. Enligt den nationella handlingsplanen för handikappolitiken bör arbetet med att skapa ett tillgängligt samhälle prioriteras. Liksom tidigare brister det dock fortfarande i detta avseende, särskilt för barn med funktionshinder. Antalet klagomål inom området omsorg om personer med funktions- hinder har ökat mer än inom andra sociala tillsynsområden. Resultatet av länsstyrelsernas tillsyn visar att verksamheten för personer med funk- tionshinder behöver förbättras för att tillgodose den enskildes rättssäker- het och verksamhetens laglighet. Antalet icke verkställda domar och icke verkställda kommunala beslut ligger på samma nivå som året innan. Svårigheterna att rekrytera personal består. Det är fortsatt brist på bostäder med särskild service och utbyggnaden sker inte i den takt som behövs. Kommunernas intresse att starta verksamheter med personliga ombud blev större än förväntat. Antalet personer som var beviljade hemtjänst är i stort sett oförändrat, men antalet hjälptimmar har ökat med . Antalet personer med funktionshinder som bodde permanent i bostad med särskild service är i stort sett oförändrat jämfört . Det totala antalet personer med LSS-insatser har ökat . Den insats som ökat mest är ledsagarservice, medan insatsen råd och stöd har minskat. Andelen personer med psykiska funktionshinder som hade insatser enligt LSS av kommunen har ökat med . Nästan en tredjedel av alla insatser gällde barn och ungdomar. Kommunernas kostnader för insatser till funktionshindrade har ökat . Den mest kostnadskrävande insatsen är personlig assi- stans enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och lagen om assistansersättning (). Den nationella handlingsplanen för handikappolitiken Den nationella handlingsplanen för handikappolitiken Från patient till medborgare (prop.1999/2000:79) antogs av . Den utgår från för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet vilken har åtagit sig att följa. De nationella målen för handikappolitiken är enligt handlingsplanen: -en samhällsgemenskap med mångfald som grund, -att samhället utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet och -jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män Skr. 2001/02:102 med funktionshinder. För att nå upp till dessa mål bör följande arbetsområden prioriteras : -att se till handikapperspektivet genomsyrar alla samhällssektorer, -att skapa ett tillgängligt samhälle och -att förbättra bemötandet. Socialtjänstlagen (SoL) Kommunerna har enligt socialtjänstlagen (1980:620) ansvar för insatser till människor med funktionshinder. skall verka för att människor med funktionshinder skall få möjlighet att delta i samhällets gemenskap och leva som andra. Kommunen bör underlätta för den enskilde att bo hemma eller medverka till ett boende anpassat efter den enskildes särskilda behov av stöd samt medverka till en meningsfull sysselsättning. Den som behöver kan få bistånd i form av hjälp i hemmet eller med särskild service eller bistånd i annan form om det finns skäl för det. Kommunerna skall också medverka i samhällsplaneringen vid ut- formning av nya och äldre bostadsområden samt verka för att offentliga lokaler och allmänna kommunikationer blir lätt tillgängliga för alla. Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) Bestämmelserna i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- tionshindrade LSS ställer högre krav än de i SoL. LSS utformades som en rättighetslag eftersom svårt funktionshindrades rättigheter i fråga om stöd och service i det dagliga livet bör regleras i en särskild lag. Enligt LSS skall kommunen främja jämlika och goda levnadsvillkor samt full delaktighet i samhällslivet för personer med stora och varaktiga funk- tionshinder så att de kan leva som andra. De tre grupper av personer som lagen omfattar anges i 1 § LSS. De insatser lagen ger rätt till skall vara varaktiga och samordnade och anpassas till mottagarens individuella behov samt kan endast nekas på grund av att behovet faktiskt tillgodoses på annat sätt. Lagen om assistansersättning () Assistansersättningen är en statlig ekonomisk ersättning som kan beviljas personer som har behov av personlig assistans i genomsnitt mer än . Enligt lagen (1993:389) om assistansersättning kan den som tillhör LSS personkrets och inte har fyllt ansöka om sådan ersättning. Ersättningen utbetalas inte under tid som den sökande bor i en bostad som drivs eller finansieras av staten, kommunen eller . Den enskilde kan själv välja vem som skall svara för assistansen. Kommunen svarar för assistansen till av samtliga med beslut om assistansersättning. Hälso- och sjukvårdslagen (HSL) Landstingen skall enligt Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) erbjuda dem som är bosatta i landstingsområdet habilitering, rehabilitering och Dessutom har kommunerna enligt HSL ett särskilt ansvar att tillhandahålla en god hälso- och sjukvård samt habilitering, rehabilitering och hjälpmedel till dem som bor i särskilt boende enligt LSS och SoL och till dem som vistas i dagverksamhet enligt samma lagar. Den som är funktionshindrad har rätt till ett ekonomiskt bidrag för att anpassa sin bostad så att han eller hon kan leva ett självständigt liv i eget Detta regleras i lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag Bidraget skall täcka skäliga kostnader för anpassningen och göra det möjligt för funktionshindrade att bo kvar i sin egen bostad. Kommunerna har ansvaret för bidraget, såväl vad gäller bedömningar och beslut som det ekonomiska ansvaret. Enligt såväl SoL som hälso- och sjukvårdslagen och LSS skall det finnas sådan personal i verksamheten som behövs för att ge ett gott stöd och en För hemtjänst och särskilt boende får kommunen enligt SoL ta ut Insatser enligt LSS skall i huvudsak vara avgiftsfria. bostad med särskild service får avgift tas ut för den enskildes privata Vare sig enligt SoL eller LSS får dock avgifterna överstiga kommunens självkostnader eller uppgå till så stora belopp att den enskilde inte får tillräckliga medel för sina personliga behov. () konstaterar i sin årsrapport till regeringen att det, liksom tidigare förekommer brister i till- gängligheten. genomförde HO en enkätundersökning riktad till landets kommuner. Syftet var att följa upp HO:s enkäter som genomfördes och 1998, om hur för att till- försäkra människor med funktionshinder delaktighet och jämlikhet har förverkligats i kommunerna. Tonvikten lades vid kommunernas policy och planering. 275 av landets 289 kommuner besvarade enkäten. Resultaten visar att det finns kvalitetsförbättringar när det gäller kommunernas policy och planering. Standardreglerna utgör allt oftare grunden för kommunernas handikappolitiska planering, men hälften av kommunerna saknar ett handikappolitiskt program. Resultatet visar även att endast en kommun uppfyller HO:s krav på Skr. 2001/02:102 mycket bra policy, och endast en uppfyller kraven på mycket bra till- Liksom föregående år är det i huvudsak samt sammanställning av länsstyrelsernas rapporter från sitt tillsynsarbete som utgör underlag för regeringens redogörelse. Inom ramen för sitt tillsynsansvar enligt SoL och LSS utför läns- styrelserna granskningar av verksamheterna och behandlar klagomål och anmälningar från enskilda. Deras bedömningar redovisas i rapporter till Sammanställningen i bygger på rapporter från samtliga 21 länsstyrelser som genomfört ca 1 100 granskningar av verksamheter i landets 289 kommuner. Av de verksamhetsgranskningar som länsstyrelserna genom- förde avsåg stöd till funktionshindrade, jämfört med 19 pro- cent . I uppföljning av förändringarna i SoL har en särskild studie av insatser gjorts. Under- sökningen visar att personer med funktionshinder som inte har rätt till LSS-insatser har svårt att få sina behov tillgodosedda fullt ut. av kommunerna erbjuder daglig sysselsättning för funktions- hindrade under och insatsen ledsagning är ofta begränsad. Många av de insatser som personer med funktionshinder är beroende av hänförs till 6§ SoL. Detta innebär att besluten inte kan överklagas genom förvaltningsbesvär. Länsstyrelsernas granskningar av verksamheter visar en varierande bild av förtjänster och brister i kom- munerna. Totalt är det av granskningarna som slutar med någon grad av kritik, men det skiljer sig åt mellan de olika verksam- hetsområdena. Vid granskning av verksamhet för personer med funktionshinder har länsstyrelserna funnit brister i av det som granskats. Resultatet av länsstyrelsernas tillsyn visar det finns stora brister i kom- munernas sätt att sköta handläggningen och dokumentation i utredningar och beslut som rör enskilda personer. Brister har konstaterats i vid såväl utredningar och underlag som dokumentation om hur besluten verkställs. Klagomål och anmälningar från enskilda granskade länsstyrelserna 2 366 klagomål från enskilda personer, varav 400 är klagomål inom området omsorg för personer med funktionshinder. Det är en ökning från jämfört med . Klagomål på insatser är mest frekvent och utgjorde . Andelen klagomål på handläggningen är . av samtliga klagomål avslutades med att någon form av kritik. Inom området omsorg om personer med funktionshinder är siffran . Det är en någon högre andel kritik än före- gående år. Fler män än kvinnor anmäler klagomål inom områdena omsorg för personer med funktionshinder. Boende med särskild service Utvecklingen när det gäller bostad med särskild service för funktionshindrade bedömer länsstyrelserna som oroande. brist på bostäder och utbyggnaden sker inte i den takt som behövs. det gäller rätten att flytta till annan kommun finns det en tveksamhet att bygga bostäder som kan stimulera till inflyttning från andra kommuner och skapa behov av fler bosstäder. skriver både i sin årsrapport och i sammanställningen av länsstyrelsernas rapporter att personalsituationen ger anledning till oro då det på många håll rapporteras om svårigheter att rekrytera personal med lämplig utbildning och kompetens. SoS konstaterar även att arbets- ledarnas allt större ansvarsområden påverkar deras möjlighet till arbets- ledning och kan i förlängningen få negativa konsekvenser för den en- Icke verkställda domar och myndighetsbeslut Samtliga länsstyrelser har undersökt hur verk- ställt beslut och domar. Kommuner dröjer med att verkställa sina egna beslut om insatser enligt LSS eller bistånd enligt SoL. ning förekommer det också att domar av förvaltningsdomstol inte verk- fanns det i hela landet sammanlagt ca 2000 kommunala beslut enligt LSS som inte verkställts. verkställda domar enligt LSS var ca 80, jämfört med ca 100 De insatser enligt LSS som kommunerna har svårast att tillhandahålla är kontaktperson, bostad med särskild service, ledsagarservice, korttids- vistelse och avlösarservice. De skäl som anges är resursbrist när det gäller bostäder och rekry- teringssvårigheter för kontaktpersoner och övriga. bostäder, särskilt för personer med psykiska funktionshinder, är en vanlig orsak när beslut enligt SoL inte verkställs. Länsstyrelserna anser att förhållandet att beslut inte verkställs inom rimliga tider leder till att rättssäkerheten sätts ur spel. har avsatts för uppbyggnad av verksamheter med personliga ombud. SoS konstaterar i sin rapport att kommunernas intresse blev större än vad som förväntats efter en trög 238 () kommuner har ansökt om att få starta verksamheter med personliga ombud. För av de 300 ombudstjänster som statsbidraget avser har medel beviljats. flesta verksamheter har angivit som startdatum, och Skr. 2001/02:102 kommunerna är huvudmän för samtliga verksamheter. Större delen av de planerade verksamheterna kommer också att drivas i regi. De allra flesta kommunerna har inrättat heltidstjänster och tillsvidaretjänster för ombuden. rapporterar att det fortfarande förekommer betydande skillnader mellan olika landsting och kommuner i avgifter och konstruk- tion av högkostnadsskydd för speciallivsmedel, hörselhjälpmedel, , färd- tjänst, och hemsjukvård och för vissa grupper vad gäller avgifterna för sluten vård. Av rapporten framgår även att personer med funktionshinder har större behov av hälso- och sjukvård, tandvård, läkemedel och omsorg och däri- genom fler och högre kostnader. har personer med funktions- hinder genomsnittligt lägre inkomster och i större utsträckning dragit ned på utgifter för hälso- och sjukvård, tandvård och läkemedel. Detta gäller i hög grad familjer med barn med funktionshinder. Individuella planer enligt LSS (IP) skall innefatta såväl kommunernas egna insatser för den enskilde som åtgärder som vidtas av andra huvud- män, tex. habiliterings- och rehabiliteringsplaner enligt HSL. Kommunen är skyldig att informera den enskilde om möjligheten att få en IP upp- rättad. skriver i sin rapport att 2 400 personer hade en IP , vilket utgör av det totala antalet personer med LSS-insatser från kommunerna. Vid jämförelse med antalet personer som hade IP 1998 tycks en viss ökning ha skett. Undersökningen visar att det finns flera orsaker till att IP används för- hållandevis sällan. En är att det finns många andra planer i kommunerna och inom hälso- och sjukvården som ersätter IP enligt LSS. Handläggare drar sig för att initiera IP, då de saknar information och fortbildning om vad IP innebär och vilken nytta den kan medföra. I detta avsnitt redovisas stöd till personer med olika typer av funktions- hinder i åldersgruppen . Varaktigheten i insatserna kan variera för dessa personer, särskilt enligt SoL. Inom LSS är målgruppen för insatser avgränsad genom lagens första paragraf. Figur 4.1 Antalet personer med stöd enligt SoL, LSS och 1.Personer beviljade hemtjänst respektive permanent boende i särskilda boendeformer 2.Personer med insatsen Råd och stöd 4.Exklusive personer med Råd och stöd som enda insats Det går inte att exakt ange hur många personer som har insatser enligt LSS, SoL och HSL. En och samma person kan t.ex. ha en eller flera LSS-insatser och hemtjänst enligt SoL. Omfattningen av LSS-insatser är dock betydligt större än omfattningen av insatser enligt SoL och HSL. var 14 700 personer beviljade hem- tjänst. av de som var beviljade hemtjänst hade färre än . Jämfört med 1999 har antalet hjälptimmar ökat , vilket innebär att antalet hjälptimmar i genomsnitt per person har ökat från 1999 till 2000. Tabell 4.1 Antalet personer med hemtjänst 1998-2000* Per 10 000 av befolkningen Kommunerna redovisade att ca 5 600 personer var registrerade som mottagare av hemsjukvård . Av dessa var var i åldern . Något fler var kvinnor än män. Hemtjänst i enskild regi ökar. av alla hjälptimmar utfördes av enskild vårdgivare. Motsvarande andel 1999 var . Ca 1 400 personer varav beviljade ekonomisk ersättning av kommunen i form av anhörigbidrag för att betala anhörig/närstående för utförd hjälp i hemmet. Det är en minskning med 100 personer jämfört med . Tabell 4.2 Antal personer i särskilt boende inklusive korttidsboende enligt SoL Antal invånare 65 år