prop · GP0384 · 2002-02-06 00:00:00 — 2001/02:84 ett så kallat folkpensionstillägg, enligt de nya reglerna för efterlevande- Folkpensionstillägget skall utgöra en del av tilläggspensionen och vid beräkningen av tillägget skall endast år som den avlidne tillgodo- räknats ATP-poäng beaktas. Detta skulle innebära att en person som uppbär efterlevandepension efter en utländsk och som med stöd av dagens regler har rätt till folkpension endast därför att den avlidne har betalat sjömansskatt under något eller några av åren 19601973 inte skulle bli berättigad till motsvarande förmån i form av folkpensionstill- lägg enligt de reformerade reglerna. För efterlevande som redan uppbär efterlevandepension i form av folkpension enligt bestämmelserna om lik- ställda år skulle detta innebära att de skulle kunna mista en förmån som de redan uppbär. Regeringen anser inte att detta är godtagbart. De refor- merade reglerna för ålderspension har också kompletterats med bestäm- melser om att åren skall likställas med år med in- tjänade ATP-poäng för utländska medborgare som betalat sjömansskatt. Regeringen föreslår, mot denna bakgrund, att år för vilket eller vilka sjömansskatt betalats, skall likställas med år med intjänade ATP-poäng vid bestämmande av om det föreligger rätt till och vid beräk- ning av så kallat folkpensionstillägg till efterlevandepension . 7.3Reducering av garantipension till änkepension i vissa fall när den avlidne inte har tjänat in 30 ATP-år Regeringens förslag: Garantipension till änkepension för en änka som är född eller senare och vars make avlidit eller avlider något av åren 19902002 skall, om mannen var född eller tidigare, beräknas på särskilt sätt. Vid avkortning av garantipension skall det antal år med ATP-poäng som mannen tjänat in i stället för att jämföras mot talet 30 jämföras mot det antal år som krävs för full tilläggspension. Skälen för regeringens förslag: Änkepension för en kvinna som är född eller senare och som blivit änka efter , be- talas ut med belopp som motsvarar vad som skulle ha utbetalas om man- nen avlidit vid utgången av 1989. Detta innebär att om mannen tjänat in med ATP-poäng betalas änkepension ut med fullt be- Personer som är födda eller tidigare saknar möjlighet att tjäna in med ATP-poäng. Enligt nuvarande regler skall änkepension i dessa fall beräknas enligt Enligt de särskilda reglerna behöver t.ex. den som är född endast tjäna in med ATP-poäng för full tilläggspension. Enligt lagen om införande av lagen om efterlevandepension och efter- levandestöd till barn skall garantipension till änkepension 30-delsberäk- nas med hänsyn till det antal år med ATP-poäng som den avlidne man- nen tjänat in . Detta gäller om kvinnan är född eller senare och dödsfallet har inträffat, eller inträffar, under något av åren Några särskilda bestämmelser för änkor efter män som var födda eller har inte införts, vilket innebär att full änkepen- sion inte kan betalas ut till dessa änkor. Det kan också innebära att de Prop. 2001/02:84 kvinnor som uppbär änkepension enligt dagens bestämmelser får en Ett syfte med omvandlingen av änkepension i form av folkpension och tilläggspension till garantipension och änkepension är att pensionen efter skatteavdrag i princip skall vara lika stor efter omvandlingen som före. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att garantipension skall beräk- nas enligt särskilda regler för en kvinna som är född eller senare, om hon vid utgången av 2002 uppbär eller är berättigad till änkepension efter en man som var född eller tidigare, och mannen avlidit eller avlider något av åren 19902002. Det antal år som mannen tjänat in ATP-poäng skall inte jämföras mot talet 30 utan mot det an- tal år som krävs för full tilläggspension enligt 6 kap. 1416 §§ lagen om inkomstgrundad ålderspension. Vid beräkning av garantipension för en änka till en utländsk medborgare skall år som den avlidne be- talat sjömansskatt för inte likställas med år med intjänade ATP-poäng. Regeringens förslag: Vid beräkning av barnpension och efterlevan- destöd till barn från för ett barn som vid utgången av 2002 uppbär eller är berättigad till folkpension och tilläggspension i form av barnpension efter den ena föräldern och folkpension i form av barnpension efter den andra föräldern, skall efterlevandestöd till barn efter en förälder enbart reduceras av den barnpension som betalas ut efter denna förälder. Skälen för regeringens förslag: Barnpension betalas ut i form av folkpension och ATP t.o.m. . efter varje avliden förälder med av prisbasbeloppet och skall tillsammans med barnpensionens ATP-del utgöra av prisbasbeloppet efter varje förälder. Barnpension i form av ATP skall motsvara av vad den avlidne skulle ha varit berättigad till i förtidspension för dödsfallet. Om den avlidne efterlämnar flera barn som är berättigade till barnpension ökas talet 30 med 20 för varje barn utöver det första. Den sammanlagda barnpensionen delas sedan lika mellan barnen. Barnpension betalas ut enligt de nya reglerna för efterlevandepension Enligt 4 § lagen om införande av lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, skall barnpension i form av folkpension och ATP omvandlas till en barnpension som består av två delar och som beloppsmässigt skall motsvara den tidigare barn- Den första delen motsvarar den tidigare ATP-delen och den andra delen är ett tillägg på av prisbasbeloppet som motsvarar den tidigare folkpensionsdelen. Tillägget på betalas inte ut till de barn som vid utgången av 2002 enbart uppbar folkpension efter någon till barn att betalas ut. Efterlevandestödet är av prisbasbelop- pet efter vardera föräldern och räknas av krona för krona mot den sam- manlagda barnpension som betalas ut efter föräldrarna. den sammanlagda barnpensionen efter båda föräldrarna som avräknas Prop. 2001/02:84 mot efterlevandestödet kan de nya reglerna innebära att ett barn som vid utgången av 2002 har barnpension efter båda föräldrarna får en lägre sammanlagd ersättning enligt de nya bestämmelserna. Det gäller barn som har folkpension och ATP efter den ena förälder men enbart folkpen- sion efter den andra föräldern. Detta barn kommer då endast att få barn- pension efter den förstnämnde föräldern, som denna pension kommer att reducera efterlevandestödet efter båda föräldrarna. Regeringen finner det oacceptabelt att redan beviljad barnpension skall kunna sänkas . Regeringen föreslår därför att för ett barn som vid utgången av 2002 uppbär barnpension efter båda föräldrarna, men enbart folkpension efter den ena föräldern, skall efterlevandestödet efter en förälder enbart reduceras av den barnpension som betalas ut efter denna förälder. Barnpension när båda föräldrarna är avlidna Regeringens förslag: Beviljad barnpension till ett barn får inte mins- kas till följd av att ett annat barn senare blir berättigat till högre barn- pension efter ett senare dödsfall. Skälen för regeringens förslag: Enligt de nya reglerna för efterlev- andepension betalas barnpension ut efter en förälder av den avlidnes efterlevandepensionsunderlag om det pensionsberättigade barnet inte har fyllt . Motsvarande procentsats är 30 om barnet har Finns det flera pensionsberättigade barn, ökas procenttalet 35 med 25 för varje barn utöver det första till dess det yngsta barnet fyllt 12 När det yngsta barnet fyller betalas i stället barnpension ut med av den avlidnes underlag och ökas med procenttalet 20 för varje ytterligare pensionsberättigat barn. loppet skall i båda fallen fördelas lika mellan barnen. För ett barn vars båda föräldrar har avlidit skall barnpension alltid be- talas ut av efterlevandepensionsunderlaget efter vardera Barnpensionen är således något mer än dubbelt så stor om båda föräldrarna avlidit jämfört med om enbart den ena föräldern avlidit. Finns det flera barnpensionsberättigade barn ökas procenttalet 35 med 25 för varje barn utöver det första. fördelas sedan lika mellan barnen. Om det finns flera barn som är berättigade till barnpension efter en av- liden och barnpensionerna sammantaget skulle överstiga efterlevande- pensionsunderlaget, skall pensionerna sättas ned proportionellt så att de tillsammans motsvarar underlaget. Om det efter en avliden, förutom barnpension, betalas ut omställningspension eller änkepension skall barn- pensionerna tillsammans högst betalas ut av underlaget. Då det finns flera barn som uppbär barnpension efter en gemensam för- älder kan begränsningsregeln medföra att barnpensioner som beviljats skall minskas om något eller några av barnens andra förälder också Vid det senare dödsfallet skall barnet eller barnen, vars båda föräldrar har avlidit, också beviljas barnpension efter den senast avlidne Eftersom barnpension till barn vars båda föräldrar avlidit betalas ut med ett högre procenttal efter båda föräldrarna blir också de Prop. 2001/02:84 sammanlagda barnpensionerna efter den först avlidna föräldern högre. De barn som då fortfarande uppbär barnpension efter en förälder kan, om begränsningsregeln tillämpas, få en sänkt pension. Regeringen anser inte att det är rimligt att redan beviljad barnpensio- nen skall minskas på grund av ett senare dödsfall. Regeringen föreslår därför att det införs en bestämmelse om att redan beviljad barnpension för ett barn inte skall minskas på grund av att begränsningsregeln tilläm- pas om ett annat barn senare blir berättigat till barnpension efter båda sina föräldrar. 7.6Utländsk livränta vid beräkning av barnpension Regeringens förslag: Vid beräkning av barnpension och efterlevan- destöd till barn skall all efterlevandelivränta som betalas ut till barnet enligt utländsk lagstiftning likställas med yrkesskadelivränta till efterlevande. Skälen för regeringens förslag: Enligt de nya reglerna om efterlev- andepension kan det vara nödvändigt att veta om en livränta som betalas ut enligt utländsk lagstiftning skall likställas med arbetsskadelivränta eller yrkesskadelivränta. I 3 kap. 3 § lagen (2000:461) om efterlevande- pension och efterlevandestöd till barn likställs viss del av livränta enligt lagen om arbetsskadeförsäkring och motsvarande livränta enligt utländsk lagstiftning med barnpension. I 7 kap. lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn finns bestämmelser om minskning av barnpension på grund av yrkesskadelivränta till efterlevande eller mot- svarande livränta enligt utländsk lagstiftning. Att i varje enskilt fall pröva om en utländsk livränta skall anses vara likställd med svensk arbetsskadelivränta eller yrkesskadelivränta före- faller administrativt komplicerat. Det för individen mest fördelaktiga re- sultatet nås om utländsk livränta alltid likställs med yrkesskadelivränta. Regeringen föreslår därför att livränta som betalas ut till barn enligt ut- ländsk lagstiftning alltid skall likställas med yrkesskadelivränta till efterlevande vid beräkning av barnpension och efterlevandestöd till barn. Detta föranleder ändring i 3 kap. 3 § lagen (2000:461) om efterlevande- pension och efterlevandestöd till barn på så sätt att livränta enligt ut- ländsk lagstiftning i denna bestämmelse inte skall likställas med barn- pension. 7.7Samordning av änkepension och ålderspension för änkor som har fyllt Regeringens förslag: Vid samordning av änkepension och ålderspen- sion skall hänsyn inte tas till om änkan gjort undantagande från för- säkringen för tilläggspension. Vid nämnda samordning med ålderspension för kvinnor som är födda eller senare skall inkomstpension och premiepension be- räknas som om hela den inkomstgrundade ålderspensionen tillgodo- räknats inom fördelningssystemet. Skälen för regeringens förslag: Om en kvinna har rätt till änkepen- sion och får inkomstgrundad ålderspension skall änkepensio- nen samordnas med ålderspensionen. Enligt de nya reglerna för efter- levandepension skall därvid hänsyn tas till om änkan gjort undantagande från försäkringen för ATP-pension. Det innebär att samordningen enligt nuvarande regler inte skall göras utifrån faktisk tilläggspension utan ut- ifrån den tilläggspension i form av ålderspension som skulle ha betalats ut om inte undantagande skett. Möjligheten att begära undantagande från försäkringen för ATP-pen- Därefter har de särskilda sanktionsregler som tidi- gare gällt i dessa fall successivt tagits bort. I de regler för ålderspension i form av garantipension som gäller finns inte heller några särskilda regler för den som gjort undantagande från ATP. att garantipensionen beräknas utifrån den lägre tilläggspension som betalas ut till följd av undantagandet. Något skäl för en annan tillämpning än den som gäller för ålders- pension i form av garantipension finns inte. nu att motsvarande skall gälla vid samordning av änkepension med Med andra ord, vid samordning av änkepension med ålderspension skall särskilda regler inte finnas för den som gjort undan- tagande från försäkringen för ATP-pension. Enligt gällande regler skall änkepensionen till änkor födda eller senare samordnas med inkomstgrundad ålderspension, dvs. komstpension och premiepension. En samordning med faktiskt utbetald premiepension skulle dock medföra vissa praktiska problem och oöns- I reglerna för ålderspension i form av garantipension har detta lösts på så sätt att garantipensionen beräknas som om hela den in- komstgrundade pensionen skulle ha betalats ut som inkomstpension. Regeringen föreslår att motsvarande regler skall införas vid samordning av änkepension med ålderspension. Den ålderspension med vilken änke- pensionen skall samordnas skall således beräknas som om även pensions- rätten för premiepension hade tillförts fördelningssystemet. Regeringens förslag: En kvinna som har fyllt och uppbär ålderspension får beviljas änkepension utan ansökan, om hon uppfyl- ler villkoren för rätt till änkepension. Skälen för regeringens förslag: I samband med ålderspensionsrefor- men infördes principen att ingen pension skall beviljas utan att ansökan Detta gäller även en kvinna som blivit änka. des ansöka om änkepension hos den allmänna , enligt de nya reglerna för efterlevandepension. För kvinnor som har fyllt och som uppbär ålderspension när de blir änkor är det dock fullt möjligt att bevilja änkepension utan att de an- söker särskilt om detta. () aviserar Riksförsäk- ringsverket (RFV) om dödsfallet via datamedia. Aviseringen innehåller, Prop. 2001/02:84 utöver datum för dödsfallet, bl.a. uppgifter om vilket datum makarna gifte sig och om någon civilståndsändring gjorts sedan giftermålet. Kvin- nan kan, med ledning av dessa uppgifter, beviljas änkepension utan att hon behöver ansöka om det hos . Det är cirka 18 000 kvinnor som blir änkor efter att de fyllt och börjat uppbära ålderspension. Att kräva att dessa kvinnor skall ansöka om änkepension skulle innebära att får ta emot 18 000 ansök- ningar som inte innehåller några uppgifter som kassan inte redan känner till. För en stor del av dessa kvinnor måste pensionen ändå räknas om, även om inte änkepension beviljas, på grund av att bland annat garanti- pension påverkas av civilståndsändringen. Regeringen anser visserligen att det strider mot principerna i det re- formerade pensionssystemet att bevilja pension utan ansökan, men anser det olämpligt att ta in ansökningar som det inte finns något verkligt behov av. Regeringen föreslår därför att änkepension efter ut- gången av 2002 får beviljas utan ansökan till en kvinna som fyllt och uppbär ålderspension. Regeringens förslag: En kvinna som är född eller tidigare skall ha rätt till änkepension om hon har vårdnaden om och stadigvarande sammanbor med barn , om barnet vid dödsfallet stadig- varande vistades i makarnas eller änkans hem. Skälen för regeringens förslag: Enligt reglerna om efterlevandepen- sion har en änka som är född eller tidigare rätt till änkepension om hon vid dödsfallet har vårdnaden om och stadigvarande sammanbor med barn . Det krävs alltså, till skillnad från de nuvarande reg- lerna, att änkan skall ha haft vårdnaden om barnet för dödsfallet för att rätt till änkepension skall finnas. I vissa fall har änkan inte vårdnaden om barnet vid dödsfallet men får vårdnaden strax efter. Regeringen anser att det finns skäl för att även dessa kvinnor skall ha rätt till änkepension. Ett syfte med de anpassade reglerna är att de så nära som möjligt skall stämma överens med de nuva- rande reglerna. Kraven för rätt till änkepension bör därför mildras på så sätt att änkan inte behöver ha vårdnaden om barnet vid dödsfallet. Änke- pension skall i dessa fall kunna betalas ut när hon fått vårdnaden om bar- net. Det skall dock även fortsättningsvis krävas att barnet vid dödsfallet stadigvarande vistas i makarnas hem eller hos änkan. Med den föreslagna ändringen överensstämmer reglerna i den nya la- gen med vad som gäller enligt lagen (1962:381) om allmän försäk- ring. beslutade om reformerade regler för beräkning av ersättning till personer som drabbats av varaktig eller långvarig medi- cinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan med (prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257). De ändrade reglerna är till stor del en konsekvens av att ett nytt ålderspensionssystem har införts. upphör bestämmelserna om förtidspen- sion i form av folkpension och tilläggspension att gälla. Från samma tid- punkt gäller i stället reglerna om sjukersättning och aktivitetsersättning. Systemet omfattar både ett standardskydd i form av inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitetsersättning och ett grund- skydd i form av garantiersättning. De nya förmånerna är inte en del av det allmänna pensionssystemet utan är kontantförmåner vid sjukdom inom sjukförsäkringssystemet. Personer som uppbär förtidspension eller sjukbidrag när det nya systemet träder i kraft får denna omvandlad till inkomstrelaterad sjuk- ersättning respektive sjukersättning i form av garantiersättning. De lagstiftningsåtgärder som föreslogs i proposition 2000/01:96 be- rörde huvudsakligen de centrala områdena inom socialförsäkringslag- stiftningen. Regeringen bedömde det lämpligast att övriga lagstiftnings- åtgärder skulle vidtas gemensamt med följdändringar i anledning av det reformerade systemet för efterlevandepensioner och för övergångsvis garantipension, vilka också träder i kraft . Detta har genomförts. Utöver de förslag som lämnas nedan i avsnitten 8.18.2, är lagförslagen i dessa delar (avsnitt 9.8) endast ändringar till följd av att begreppen förtidspension och sjukbidrag har utmönstrats och ersatts av begreppen sjukersättning och aktivitetsersättning. Regeringens förslag: Om en försäkrad för samma månad har rätt till såväl aktivitetsersättning i form av garantiersättning som efterlevande- stöd till barn utges endast den till beloppet största av förmånerna. Motsvarande skall gälla om en försäkrad har rätt till såväl sjukersätt- ning eller aktivitetsersättning i form av garantiersättning som garanti- pension till änkepension. Skälen för regeringens förslag: Om en försäkrad för samma månad har rätt till både barnpension och förtidspension i form av folkpension, utges enligt nuvarande regler endast en av förmånerna. efterlevandepensionsreglerna har införts en bestämmelse som innebär att om en försäkrad för samma månad har rätt till såväl efterlevandestöd till barn som folkpension i form av förtidspension, utges endast den till be- loppet största av förmånerna. De äldre bestämmelserna om samordning av förtidspension och änkepension från folkpensioneringen gäller fortfa- Om en änka för samma månad har rätt till båda förmånerna utbe- talas endast en av dem. Efterlevandestöd till barn och garantipension till änkepension är Detsamma är sjukersättning och aktivitetsersätt- ning i form av garantiersättning. Grundskyddsförmåner skall tillförsäkra Prop. 2001/02:84 den som saknar eller har rätt till endast låga inkomstbaserade förmåner en rimlig levnadsstandard. Det får mot denna bakgrund anses vara rimligt att en person inte skall kunna uppbära grundskyddsförmån från två system . Förmånerna bör därför samordnas för den som upp- fyller förutsättningarna för rätt till ersättning från båda systemen. Reger- ingen föreslår således att om en försäkrad för samma månad har rätt till såväl aktivitetsersättning i form av garantiersättning som efterlevande- stöd till barn skall endast den till beloppet största av förmånerna utges. Motsvarande föreslås gälla om en försäkrad har rätt till såväl sjukersätt- ning eller aktivitetsersättning i form av garantiersättning som garantipen- sion till änkepension. Regeringens förslag: Barntillägg till förtidspension behålls i princip enligt äldre bestämmelser. Minskningen av barntillägget för en försäk- rad förälder som uppbär hel sjukersättning skall ske endast i den ut- sträckning ersättningen överstiger 2,40 gånger prisbasbeloppet. Skälen för regeringens förslag: Barntillägg utges enligt äldre be- stämmelser för varje barn till en försäkrad förälder som upp- bär ålderspension eller förtidspension. Helt barntillägg utges av prisbasbeloppet eller, om barnet är berättigat till barnpen- sion, av prisbasbeloppet. Barntillägget reduceras med hänsyn till den försäkrades eventuella tilläggspension genom att tillägget minskas med hälften av tilläggspensionen i den mån denna för år räknat överstiger ett halvt prisbasbelopp. Syftet med barntillägget är att det skall bidra till den pensionerade för- älderns kostnader för barnet. Förmånen i dess nuvarande utformning till- kom i samband med införandet av AFL och ersatte då det särskilda in- komstprövade barnbidrag som kunde utges till pensionsta- gare med barn. Motivet för införandet av tillägget var främst att folkpen- sionsförmånerna då inte ansågs tillräckliga för att täcka kostnaderna för barn till pensionstagaren. Behovet av tillägg har, liksom tanken var, suc- cessivt minskat i takt med tilläggspensioneringens utbyggnad. Därtill har det förhållandet att grundnivån inom folkpensioneringen har förstärkts betydligt inneburit att barntilläggets betydelse har minskat. Mot denna bakgrund ansågs barntillägget ha spelat ut sin roll och avskaffades i prin- cip 1990. Det ansågs dock inte att avskaffandet av barntillägget borde medföra försämrade pensionsförmåner för försäkrade som för avskaffandet av förmånen redan hade rätt till barntillägg. Enligt över- gångsbestämmelser utbetalas därför barntillägg även för tid efter till dem som hade rätt till barntillägg . Detta innebär att tillägget kommer att upphöra vid utgången av 2005 när de yngsta barnen som tillägget avser har fyllt . Barntillägget är framför allt en förmån som utges till förtidspensionä- rer. Utgiften för barntillägg uppgick till och kommer successivt att minska. Någon motsvarighet till barntillägget kommer inte att finnas vare sig i Prop. 2001/02:84 det reformerade ålderspensionssystemet eller i det reformerade förtids- Barntillägget är under avveckling och kommer att ha upphört helt vid utgången av 2005. Det skulle onekligen medföra admi- nistrativa vinster att redan vid övergången till de reformerade pensions- systemen 2003 helt avskaffa barntillägget. Regeringens har dock när det gäller det reformerade ålderspensionssystemet ansett att det inte fanns tillräckliga skäl att ompröva de motiv som funnits för de övergångsregler som gäller. Dessa skäl gör sig enligt regeringens uppfattning även gällande för försäkrade som uppbär sjukersättning. Barntillägget bör där- för behållas med i sak oförändrade regler även för dessa försäkrade. reduceras barntillägget med hälften av den försäkrades tilläggs- pension i den mån denna för år räknat överstiger halva prisbasbeloppet. Fritt från samordning är således folkpensionsbeloppet jämte ett halvt prisbasbelopp. Överfört till det reformerade förtidspensionssystemet an- ser vi det rimligt att bestämma fribeloppet för den som uppbär hel sjuk- ersättning till ett belopp motsvarande garantinivån, 2,40 prisbasbelopp. Barntillägg som betalas ut till en försäkrad som uppbär partiell sjuk- ersättning skall utgöra motsvarande andel av barntillägget till hel sådan ersättning. Likaså skall minskningen av fribeloppet 2,40 prisbasbelopp utgöra samma andel som den partiella förmånen.