prop · GP0380 · 2002-01-17 00:00:00 — Ockelbokommun påpekar att ekonomisk ersättning för barntillsyn kan behövas även . läns landsting tillstyrker förslaget men påpekar att ersättning förbarnomsorg kommer att leda till ökade kostnader.Svenska kommunförbundet och anför att de skattemässigaeffekterna borde ha berörts avseende avsättning tilltjänstepensionsförsäkringen. Vidare anför förbunden att frågan huruvida det börvara möjligt att förena fullt sjukbidrag med politiska uppdrag av en vissomfattning bör utredas vidare.Synskadades riksförbund ger exempel på situationer där funktionshindrade bör harätt till ersättning för resekostnader. Handikappades samarbetsorgan anser attavgränsningen till nödvändiga kostnader för resor är alltför restriktiv ochanför att individens behov och förutsättningar måste vara utgångspunkten. Malmökommun anger att frågan om rätt till anhörigstöd inte heller lösts av kommittén.Statskontoret anför att både den nuvarande och den föreslagna användningen avschablonregler framstår som svårhanterlig.Skälen för regeringens förslagEkonomiska ersättningar i dagEkonomiska villkor för förtroendevalda i kommuner och landsting regleras i 4 kap. 12-15 a §§ i kommunallagen (1991:900). Regelverket består av två delar:en för kommunen eller obligatorisk del och en frivillig del.När det gäller den obligatoriska delen följer av 12 § att förtroendevalda harrätt till skälig ersättning för den arbetsinkomst samt de pensions- ochsemesterförmåner som de förlorar när de fullgör sina uppdrag. Fullmäktige ärskyldig enligt 13 § att anta närmare regler kring hur denna ersättning skallberäknas. Av 15 a § följer att rätten till ersättning avser även förtroendevalda i en gemensam nämnd. Ersättningsskyldigheten åvilar den kommun som utsett denförtroendevalde. Förtroendevalda som fullgör uppdraget på heltid eller betydande del av heltid omfattas inte av reglerna om ersättning.De förtroendevalda har rätt till ersättning för inkomstbortfall samt förloradepensions- och semesterförmåner i skälig omfattning. Skälighetskravet innebär att det finns en högsta och en lägsta nivå på ersättningens storlek. Kommunerna och landstingen har stor frihet att anpassa ersättningssystemen till de lokalaförhållandena. I denna frihet ingår möjligheten att använda schabloniseradeersättningar i syfte att göra systemet administrativt lätthanterligt.De ersättningar som kommuner och landsting frivilligt kan utge regleras i 4 kap. 14 §. Av detta stadgande följer att fullmäktige får besluta att förtroendevalda i skälig omfattning skall få ersättning för resekostnader och andra utgiftersom föranleds av uppdraget samt arvode, pension och andra ekonomiska förmåner.Det finns ingen skyldighet för kommunerna och landstingen att utge någonersättning, men om fullmäktige väljer att ge arvode skall detta bestämmas tilllika belopp för lika uppdrag. Kravet på att beloppen skall vara lika omfattardock inte förtroendevalda som fullgör sina uppdrag på heltid eller betydande del av heltid.Förtroendevaldas rätt till ersättning bör vidgasRegleringen av förtroendevaldas rätt till ersättning är konstruerad utifrån entraditionell förvärvsform. genomgår arbetslivet en förändring där de traditionella arbetsformerna alltmer ersätts av mer lösa och temporäraanknytningsformer till arbetsmarknaden. Det är inte ovanligt att en arbetstagare växlar mellan perioder av arbetslöshet och olika former av tillfälligaprojektanställningar. Förvärvsarbete kan också avbrytas för vård av barn ochperioder av studier. Det kan konstateras att det nuvarande ersättningssystemetinte är anpassat för denna situation.Det finns även andra grupper som kan missgynnas av det nuvarande regelsystemet.Förtroendevalda med skiftarbeten riskerar också att förlora arbetsinkomst om deåtar sig förtroendeuppdrag där sammanträden hålls att denförtroendevalde måste ta ledigt från sitt ordinarie arbete för att vila.Att åta sig ett förtroendeuppdrag kan medföra även andra kostnader äninkomstbortfall. En småbarnsförälder kan för ett sammanträde t.ex. på kvällstidbehöva annan barnomsorg än den som normalt anlitas . Dagens reglerger ingen rätt till ersättning för dessa ökade barntillsynskostnader. Dettainnebär att förtroendevalda med småbarn drabbas av en merkostnad på grund av att de valt att engagera sig kommunalpolitiskt.Förtroendevalda med funktionshinder är en annan grupp som i många fall drabbasekonomiskt då nuvarande regler inte medger ersättning. Kollektivtrafiken är inte alltid tillgänglig för funktionshindrade. Det är inte heller alltidmöjligt att utnyttja färdtjänsten till exempel vid sena nattsammanträden. Någonrätt till ersättning för de resekostnader som uppkommer i dessa fall föreliggerinte i dag.Regeringens grundläggande utgångspunkt är att ingen skall behöva förloraekonomiskt på att åta sig kommunala förtroendeuppdrag. Det finns en riskför att de som vill åta sig ett förtroendeuppdrag avstår från detta på grund avatt de befarar ett stort ekonomiskt bortfall. Detta är enligt regeringens mening oacceptabelt. Ersättningssystemet måste naturligtvis utformas på ett sådantsätt att det gör det möjligt för alla grupper att åta sig förtroendeuppdrag.Från frivillig till obligatorisk ersättningDagens system för ekonomiska förmåner ger kommuner och landsting vissamöjligheter att frivilligt kompensera för kostnader som uppstår närförtroendevalda fullgör sina uppdrag. Regeringen menar dock att vikten avlikställighet mellan olika grupper av förtroendevalda motiverar att rätten tillersättning i större utsträckning görs obligatorisk. Detta kan ses som ettingrepp i den kommunala självstyrelsen. tillämpar dock mångakommuner och landsting mer generösa ersättningsregler än vad de är skyldiga attgöra. Ett obligatoriskt ersättningssystem torde därför inte innebära någon storfaktisk förändring för denna grupp av kommuner och landsting.Ett system med mera obligatorisk ersättning till förtroendevalda måste ocksåbedömas utifrån målet att öka det medborgerligt deltagande i den representativademokratin. Vikten av nationella regler som möjliggör för vidast tänkbaragrupper att åta sig ett förtroendeuppdrag måste vägas mot en inskränkning i denkommunala självstyrelsen. Regeringen menar att vikten av nationell likställighet då måste gå före. I likhet med vad som redan gäller bör endastfritidspolitikers villkor omfattas av en obligatorisk reglering. Villkoren förde förtroendevalda som fullgör uppdragen på heltid eller en betydande del avheltid kommer alltså även fortsättningsvis avgöras lokalt.En reglering bör endast göras för de situationer där den förtroendevalde harhaft ett faktiskt ekonomiskt bortfall eller vissa särskilda kostnader. Medhänsyn till den kommunala självstyrelsen bör ingen harmonisering ske av defrivilliga arvoden kommuner och landsting ger sina förtroendevalda. Det skallalltså även fortsättningsvis vara en uppgift för kommuner och landsting attlokalt avgöra vilken arvodesnivå de finner rimlig. De nya reglerna bör därföräven fortsättningsvis ha ramlagskaraktär. Den mer exakta utformningen aversättningsreglerna bör därför vara en uppgift för kommuner och landsting.Förlorad arbetsinkomst på grund av uppdragetI likhet med nuvarande bestämmelser skall kommuner och landsting vara skyldigaatt ersätta förlorad lön, pension och semesterförmåner. Möjligheten att användaschabloniserad ersättning kvarstår. Schabloner är exempelvis möjligt att använda sig av för ersättning till egna företagare där inkomstförlusten kan vara svåratt uppskatta. Avsättning för förlorad tjänstepension och andra pensionsförmåner är ytterligare exempel på förlorade ersättningar där schablonmässigaavsättningar är möjligt. Detta kan då ske till en tjänstepensionsförsäkring. Ensådan schablon bör även kunna tillämpas för att kompensera förlusten av ettårligt intjänande av en framtida pensionsförmån.Förlorade socialförsäkringsrättsliga ersättningarDet finns olika former av socialförsäkringsrättslig ersättning som enförtroendevald inte har rätt till denne fullgör sittförtroendeuppdrag. Den som uppbär arbetslöshetsersättning anses inte stå tillarbetsmarknadens förfogande han fullgör ett förtroendeuppdrag ochförlorar då ersättning. Föräldralediga som har kommunala uppdrag har inte heller någon rätt till föräldrapenning vid de tillfällen de fullgör sina kommunalauppdrag. Frågan är då om dessa förtroendevalda kan få kompensation från kommunen eller för en ersättning de förlorar. Nuvarande regler ikommunallagen ger dock endast rätt till ersättning för förlorad arbetsinkomst.Enligt förarbetena avser detta endast kontant lön eller motsvarande inkomst avrörelse eller av jordbruksfastighet, inte annan ersättning (jfr prop.1990/91:117 s. 67).För att förhindra att dessa förtroendevalda drabbas av förlorad ersättning är en möjlighet att ändra regleringen för arbetslöshetsersättningen ochföräldrapenningen. Detta är dock enligt regeringens mening inte en framkomligväg. Det är viktigt att värna principen att ersättning endast skall utgå när man står till arbetsmarknadens förfogande eller är ledig för att vårda barn.När ett förtroendeuppdrag fullgörs skall kommunen eller enligtregeringens mening vara skyldig att kompensera den enskilde för den ersättningdenne förlorar på grund av uppdraget. Detta står i linje med principen om attkommunen eller skall ersätta all annan förlorad arbetsförtjänst. Pådetta sätt garanteras att även denna grupp ges ekonomiska förutsättningar attåta sig kommunala förtroendeuppdrag.Enligt gällande rätt är det möjligt att kombinera sjukbidrag och förtidspensionmed förtroendeuppdrag av mindre omfattning. Full ersättning kan dock inte utgåom uppdraget blir allt för omfattande. Kommittén har dock funnit svårigheter att finna en tillfredställande lösning på problemet och har därför inte föreslagitnågon ändring av bestämmelserna. Regeringen har därför inget underlag för attföreslå några förändringar i denna del.Sjukpenninggrundade inkomstKommuner och landsting skall även fortsättningsvis endast vara skyldiga attbetala skälig ersättning för de inkomster en förtroendevald förlorar när hanfullgör sitt uppdrag. Denna avgränsning till skälig ersättning utgör ingenförändring mot nuvarande regler.I normalfallet kommer ersättningen från kommunen eller att täcka den förlorade inkomsten. Den förtroendevaldes sjukpenninggrundade inkomst kommerunder sådana omständigheter inte att påverkas av förtroendeuppdraget.I de fall den kommunala ersättningen är lägre än den ersatta arbetsinkomsten kan detta dock medföra att den sjukpenningrundande inkomsten sänks, vilket påverkar rätten till socialförsäkringsrättslig ersättning, t.ex. föräldrapenning.Kommundemokratikommittén har föreslagit vissa förändringar i lagen (1962:381) om allmän försäkring i syfte att förhindra att den sjukpenningrundande inkomstensänks på ett sådant sätt att den förtroendevalde förlorar ersättning frånföräldrapenning denna utför ett politiskt förtroendeuppdrag. Fråganom skyddstider för sjukpenninggrundade inkomst bör enligt regeringens mening ses i ett vidare sammanhang. Regeringen har därför givit en utredare i uppgift attöverväga bl.a. hur frågan om hur sjukpenninggrundade inkomst för förtroendevalda skall hanteras (dir. 2001:04).Funktionshindrades rätt till ersättningFörtroendevalda med funktionshinder kan av olika orsaker ha svårt att ta sigtill och från sammanträden. Det kan bero på att kollektivtrafiken inte ärtillgänglig för personer med förflyttningssvårigheter. I vissa fall fungerarinte heller färdtjänsten på ett sådant sätt att den är ett tillfredsställandetransportalternativ för resor till och från kommunala sammanträden. Det kanexempelvis vara fallet när den förtroendevalde inte har möjlighet att i förvägbestämma tidpunkten för hemresan. Den enda möjligheten att ta sig hem kan dåvara att anlita taxi med dryga kostnader för den förtroendevalde som följd. Ipraktiken kan detta bidra till att personer med funktionshinder utestängs frånkommunala förtroendeuppdrag.I dag kan kommuner och landsting frivilligt välja att ersätta kostnader förfunktionshindrades resor till och från kommunala sammanträden. Den undersökningsom utförts av visar dock att detta är relativtovanligt. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att kommuner och landstingskall vara skyldiga att ersätta sådana kostnader.Kommunen eller föreslås dock endast vara skyldiga att utge skäligersättning för kostnader. Det är slutligen kommunen eller som väljer ersättningsnivå med beaktande av vad som kan betraktas som skäligt.Förslaget att införa viss obligatorisk ersättningsskyldighet avseenderesekostnader direkt relaterade till uppdragets utförande innebär ingeninskränkning i den för kommunen eller frivilliga möjligheten attinföra ett ersättningssystem för övriga förtroendevalda. Denna möjlighetkvarstår och för de kommuner eller landsting som har ett sådantsystem innebär kommitténs förslag ingen större förändring i praktiken.Ersättningsskyldigheten torde framför allt aktualiseras då sammanträden m.m.avslutas på kvällstid och sedvanliga kommunikationer, färdtjänst eller dyliktinte kan användas. Kommunens eller skyldighet i detta avseende ärinte avsedd att påverka den eventuella rätt till hjälp från det allmänna som kan föreligga enligt annan lagstiftning.Ersättningen för barntillsynFörtroendevalda med barn med tillsynsbehov kan ibland drabbas av kostnader förbarntillsyn då den förtroendevalde exempelvis skall närvara vid ett sammanträdepå kvällen. Flera kommuner har infört ersättningssystem förbarntillsynskostnader. Ersättningen är dock ofta låg. Med beaktande av attersättningen är skattepliktig samt att den förtroendevalde kan bli skyldig attbetala sociala avgifter m.m. för den utgivna lönen till den som tagit hand ombarnen är det en realitet att förtroendeuppdraget medför kostnader som inteersätts. Den förtroendevalda gör en ekonomisk förlust på grund av sitt uppdragoch risken är uppenbar att han eller hon därmed väljer att avstå från sittförtroendeuppdrag. Regeringen föreslår därför att en rätt till skälig ersättning för barntillsynskostnader skall införas i kommunallagen.En förtroendevald kan ha en sjuk anhörig, t.ex. en maka eller make som behövervård den förtroendevalde fullgör sina kommunala uppdrag. Rättentill ersättning för sådan vård har inte berörts i Kommundemokratikommitténsbetänkande, vilket har påpekats av bl.a. kommun. Regeringen anser attdetta är en viktig frågeställning, men kan i brist på underlag inte ta ställning till om rätten till ersättning även bör vidgas till denna grupp.8.2.4 Rätt att behålla uppdrag trots flyttRegeringens förslag: Fullmäktige ges rätt att besluta att en förtroendevald somvalts av fullmäktige och som upphör att vara valbar får hakvar sina uppdrag under återstoden av mandattiden.Förslaget tas in i 4 kap. 8 § kommunallagen.Kommundemokratikommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens.Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget.Gotlands kommun avstyrker av både principiella och praktiska skäl och anger atten förtroendevald skall vara lätt tillgänglig för kommunens och medborgarnasskull. Kommunen menar vidare att förslaget har en kostnadsaspekt, även om den är av mindre betydelse. kommun ser ingen fördel med förslaget eftersomdet också kan vara ett problem för en sådan person att faktiskt hinna med ettsådant uppdrag på distans. Vidare anger kommunen att det kan vara svårt förfullmäktige att fastställa vilka grunder som skall gälla för att ettförtroendeuppdrag skall bestå.Skälen för regeringens förslagFolkbokföringen är en av grunderna för valbarhetenValbar till uppdrag i nämnder och som revisorer eller revisorsersättare är,enligt 4 kap. 5 § kommunallagen, medborgare i den Europeiska unionen, och som är folkbokförda i en kommun. Utländska medborgare,som inte är EU-medborgare, är valbara om de varit folkbokförda i . En person som fyller är valbar från dennatidpunkt. Om en förtroendevald upphör att vara valbar genom att exempelvis intelängre vara folkbokförd i kommunen upphör också förtroendeuppdraget genastenligt 4 kap. 8 § kommunallagen.Bestämmelser om folkbokföring finns i folkbokföringslagen (1991:481).Huvudregeln enligt denna lag är att man skall vara folkbokförd där manregelmässigt tillbringar dygnsvilan. Från denna huvudregel finns vissa undantag. Vad gäller högskolestuderande innebär nuvarande folkbokföringslag en skärpningmot vad som gällt tidigare. Den som var studerande vid en högskola hade enligtde äldre reglerna rätt att vara folkbokförd i föräldrahemmet. Eftersom detansågs olämpligt att reglerna för vuxna studerande avvek från vad som gälldeövriga myndiga personer ändrades dock dessa bestämmelser (prop. 1990/91:153). De nu gällande bestämmelserna innebär därför att högskolestuderande som huvudregel skall vara folkbokförda på studieorten. Om en studerande veckopendlar tillstudieorten skall dock reglerna om dubbel bosättning tillämpas. Förutsättningenför att den studerande skall falla under denna kategori är att han eller hontillbringar minst i föräldrahemmet.En möjlighet att behålla uppdrag bör kunna medges av fullmäktigeOmsättningen av förtroendevalda ökade kraftigt . undersökningar berodde omsättningen till stor del påatt avgångarna i samband med val ökade förhållandevis mycket. Andelen förtidaavhopp tycks, enligt samma undersökning, däremot ha legat på en förhållandevisstabil nivå under de senaste tio åren.Enligt kommittén är utflyttning det vanligaste skälet till att lämna uppdrag ikommunen eller . I flertalet fall är det naturligt att denförtroendevalde som flyttar lämnar sina uppdrag. Detta eftersom den naturligaanknytningen till kommunen eller upphör. Det förekommer emellertidtillfällen då det kan finnas skäl att låta en förtroendevald som flyttar från en kommun eller ett landsting behålla sina förtroendeuppdrag, när det endasthandlar om temporär bosättning i en annan kommun eller ett annat landsting. Även en sådan temporär flyttning leder normalt till ändrad folkbokföring.Särkilt för unga personer kan det vara aktuellt att exempelvisstudera på annan ort för att sedan återvända till kommunen. har föreslagit att en möjligt skall skapas för att det skall vara möjligt att förena förtroendeuppdrag med studier på annan ort.Regeringen anser att förtroendevalda som temporärt flyttar till en annan kommunför en period som överstiger och som enligt folkbokföringslagensregler således skall vara folkbokförda i den nya kommunen, bör kunna få behållasina uppdrag under resten av mandatperioden. Denna möjlighet kan exempelvisgälla förtroendevalda som flyttar till en annan kommun för att där bedrivahögskolestudier. Möjligheten bör dock även finnas i andra situationer därflytten till den nya kommunen eller det nya inte är definitiv utanav tillfällig karaktär. Den förtroendevalde bör också ha praktiska möjligheteratt delta i de flesta sammanträden som följer av uppdraget. Om detta inte ärmöjligt bör den förtroendevalda inte heller få stanna kvar på sina uppdrag.Reformen medför att en förtroendevald kan ha uppdrag både i den gamla och dennya kommunen Detta är inte önskvärt. Detta aktualiseras dock endast i det fallden förtroendevalde blir vald genom ett fyllnadsval i dennya kommunen. Situationen kan undvikas genom att den som nomineras till ettfyllnadsval tillfrågas om han har några uppdrag i den gamla kommunen. Ipraktiken torde det därför inte bli aktuellt att någon är förtroendevald i flera kommuner.Enligt regeringens mening ankommer det på fullmäktige att utifrån enhelhetsbedömning i det enskilda fallet avgöra om den förtroendevalde skall fåbehålla sitt uppdrag.Det är endast förtroendevalda i nämnder och fullmäktigeberedningar samtrevisorer och revisorsersättare som kan ges denna möjlighet. Ledamöter ifullmäktige är utsedda direkt av väljarna i de kommunala valen och omfattasdärför inte av denna möjlighet. Att ge fullmäktige möjlighet att besluta omdispens från valbarhetskravet för fullmäktigeledamöter skulle strida motväljarnas exklusiva rätt att utse fullmäktigeledamöter.8.2.5 Förtroendevalda med funktionshinderRegeringens förslag: Kommuner och landsting skall verka för att förtroendevaldamed funktionshinder kan delta i handläggningen av ärenden på samma sätt somandra förtroendevalda.Förslaget tas in i en ny paragraf, 4 kap. 33 § kommunallagen.Kommundemokratikommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens.Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker förslaget. Några remissinstanser ifrågasätter behovet av nya regler, däribland länslandsting som anför att förslaget torde vara en självklarhet, så någon skärpning av lagstiftningen är inte nödvändig.Handikappförbundens Samarbetsorgan anser att förslaget är för begränsat ochföreslår att de beslut som fattas vid möten som inte är tillgängliga förfunktionshindrade bör förklaras ogiltiga. Vidare anser Samarbetsorganet att detsaknas en tydlig definition av vilka åtgärder som skall anses vara generelltverkande åtgärder och personliga hjälpmedel. Förslaget får inte öppna för enmöjlighet att friskriva sig från ansvar med hänvisning till att åtgärden inteomfattas av de generellt verkande åtgärderna. är kritisktmot att kommittén synes ha begränsat förslaget till funktionshindrade med synoch hörselnedsättning och föreslår att även gruppen med läs- ochskrivsvårigheter bör omfattas. Vidare påpekas vikten av att elektroniskt lagratmaterial presenteras i en form som är tillgänglig för handikappade.Skellefteå kommun tillstyrker förslaget, men anger att bestämmelsen bör avsekommunen eller då fullmäktige inte är en egen förvaltningsmyndighet.Skälen för regeringens förslagProblemen är mångfasetterade för funktionshindrade förtroendevaldaAtt vara förtroendevald med funktionshinder kan innebära att man ställs införproblem som förtroendevalda utan funktionshinder inte behöver möta. Olikagrupper av funktionshindrade ställs också inför olika problem.För förtroendevalda med hörselnedsättning kan ett problem vara att sammanträdenpåbörjas även om teckentolk inte har anlänt eller trots att hörselslinga saknaseller inte fungerar. Förtroendevalda med nedsatt hörsel stängs under sådanaomständigheter helt ute från de muntliga överläggningarna vid ett sammanträde.För förtroendevalda med nedsatt syn uppstår problem när handlingar delas utförst vid ett sammanträde. En synskadad kan också behöva på sig föratt läsa igenom ett material. Om de handlingar som delas ut först vidsammanträdet endast finns i vanligt textformat är handlingarna dessutom intetillgängliga för gravt synskadade. Dessa har då inte ens möjlighet att extensivt läsa materialet. Sker heller ingen utförlig och muntlig föredragning avhandlingarnas innehåll tvingas förtroendevalda med nedsatt syn delta i debattenoch fatta beslut utan att ha tillgång till samma information som övrigaledamöter.Mötesformerna är ofta ett stort problem för flera grupper av funktionshindrade.Långa möten utan paus kan innebära problem för t.ex. diabetiker, liksom bl.a.parfym och blommor i lokalen kan försvåra för allergiker att delta.Möjligheten att ta del av skriftlig information är olika för olikamedborgargrupper. Personer med lässvårigheter kan behöva lättlästa versioner för att kunna tillgodogöra sig skriftligt material. Döva som inte har svenska somförstaspråk kan behöva få skriftligt material översatt till teckenspråk.Synskadade kan i många fall inte ta del av vanlig text. Texten behöver i sådanafall anpassas till en form som är tillgänglig för den synskadade, t.ex.punktskrift, ljudkassett eller en större teckenstorlek.Förståelsen för funktionshindrades behov av hjälpmedel för att kunna medverka är dålig på många håll. Kommitténs undersökningar visar att det förekommer attsammanträden påbörjas och genomförs trots att hjälpmedel som förtroendevalda med funktionshinder är beroende av för att kunna medverka inte fungerar ellersaknas.Funktionshindrades möjligheter att delta måste förbättrasI en demokrati skall alla ha möjlighet att på lika villkor verka i de politiskaorganisationerna och de beslutande församlingarna.