prop · GP031d8 · 2002-01-01 00:00:00 — kommer att spela en central roll i arbetet med att följa upp generalförsamlingens mål om hiv/aids liksom i arbetet med den nya fonden Regeringen har uttalat ambitionen att ge ett stöd till fonden på sammanlagt . En mindre del av bidraget betalas ut . FN:s kontor för samordning av humanitärt bistånd (OCHA) har en central roll för humanitär policyutveckling och samordning i fält och har på ett positivt sätt tagit sitt ansvar när det gäller att driva frågor relaterade till internflyktingar liksom till säkerhet för humanitär personal. OCHA har genomfört en omorganisering och fortsätter att höja sin kapacitet, trots den kroniska underfinansiering som är en följd av att kontoret finansieras till största delen av frivilliga bidrag. OCHA:s reguljära verksamhet, budgeterad till drygt miljoner , finansieras endast till av FN-budgeten. bidrog under 2001 till OCHA:s årsbudget med i samband med beslut om bidrag till FN:s konsoliderade appeller har också Sida regelbundet gett stöd till OCHA. () har, för att uppnå större öppenhet och effektivitet, reformerat såväl verksamhetsbudget och program som ledningen av organisationen. Or- ganisationen bygger sin verksamhet på de fyra jämte tilläggsprotokoll om den humanitära rätten i väpnade konflikter. Dess verksamhet har blivit än mer betydelsefull i dagens komplexa konfliktsituationer. ICRC är på grund av sitt unika mandat och sin integritet en särskilt viktig aktör vad gäller att ge skydd och hjälp till drabbad civilbefolkning i väpnade konflikter. En särskilt viktig del av ICRC:s verksamhet är att värna genomförandet av och sprida kunskap om den internationella humanitära rätten. antogs en handlingsplan som utgör grunden för medlemsstaternas och Bidraget till den Internationella migrationsorganisationen (IOM) utgår enligt en i förväg fastställd skala. Det svenska bidraget förväntas sänkas något på grund av att organisationen har fått nya medlemmar. Development Financing 2000 har genomfört ett antal studier och seminarier om den framtida finansieringen av det multilaterala systemet. kommer nya studier att genomföras och projektet kommer särskilt att vara engagerat i förberedelserna och genomförandet av den internationella konferensen om utvecklingsfinansiering samt i förberedelserna inför toppmötet om hållbar utveckling. Projektet förväntas vara avslutat vid slutet av . Medel för at främja jämställdhet har betalats ut bl.a. för seminarier, publikationer och kurser i ett strategiskt arbete med att integrera ett jämställdhetsperspektiv inom såväl FN som internationella utvecklingsbanker. Un- der budgetåret har bl.a. bidrag utgått till den asiatiska och den afrikanska i syfte att genom utbildning och strategiarbete höja bankernas kompetens på jämställdhetsområdet, och för att bl.a. integrera jämställdhet i bankernas insatser mot fattigdom. Medlen har syftat till att bistå internationella organisationer bl.a. med att utveckla handlingsplaner och genom kapacitetshöjande åtgärder stärka jämställdhet i utvecklingssamarbetet. Syftet är att bl.a. åstadkomma effektivare insatser mot fattigdom och för demokrati och hållbar utveckling. Grundtanken är att organisationerna själva skall ta ett klart och tydligt ansvar för att uppmärksamma kvinnor och män på lika villkor i sin verksamhet. Inom pågår en översyn av barnfrågor i det internationella utvecklingssamarbetet med målet att utforma en sammanhållen politik och att utveckla ett systematiskt barnrättsperspektiv i det internationella utvecklingssamarbetet, FN-konferenserna och de svenska biståndsmålen. Regeringen avser att presentera en skrivelse till och projektet skall vara avslutat . Särskilda medel har anvisats för multilaterala insatser för att stimulera ett barnrättsperspektiv i FN:s fonder och program liksom hos andra mul- Beslut om stöd har fattats avseende bl.a. barnarbete, sexuell exploatering av barn och barn på institution. beslutade regeringen att uppdra åt Sida att bereda och företrädesvis genom internationella organisationer genomföra biståndsinsatser om sammanlagt högst för särskilt utsatta barn. genomförde en specialsession för uppföljning av barntoppmöte. Syftet var att se över hur deklarationen och handlingsplanen som antogs 1990 genomförts samt att anta nya mål och aktionsplaner. betonar vikten av att konkreta mål formuleras som är genomförbara på nationell nivå och bl.a. innehåller rättighetsperspektiv, barns deltagande, effektiva åtgärder mot diskriminering och våld i alla former. WHO och ingår liksom bilaterala givare och privata intressen i det Globala Vaccininitiativet (GAVI). Syftet med initiativet är att genom stöd till vaccinera fler barn mot de vanligaste barnsjukdomarna och på det viset rädda livet på uppskattningsvis tre miljoner barn. gav regeringen i bidrag till detta projekt. Bidraget beräknas vara också . Unionen är en av världens största finansiärer av utvecklingssamarbete. Tillsammans svarar gemenskapen (EG) och medlemsstaterna för av världssamfundets offentliga bistånd. Ungefär två tredjedelar av EG-biståndet finansieras över den reguljära budgeten, vilken fastställs av efter samråd med ministerrådet. Resten finansierar medlemsstaterna dels via Europeiska utvecklingsfonden, , för stöd till de s.k. AVS-länderna i , och , dels genom lån från Europeiska investeringsbanken. avsätts ca ur unionens totala budget för externa åtgärder (exkl. stöd till kandidatländer). beräknas avräknas från biståndsramen för att täcka andel av EG:s internationella utvecklingssamarbete. Till den årliga inbetalningen till budgeten skall läggas åtagande om bidrag till 8 om totalt samt till 9 om totalt , vilka beräknas på flerårsbasis. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Reformer och ny utvecklingspolitik Gemenskapens utvecklingssamarbete har länge kännetecknats av låg effektivitet. Detta har bl.a. tagit sig uttryck i långa beredningstider, samt svag samverkan med partnerlandets representanter och med andra biståndsgivare. Fattigdoms-, jämställdhets- och problemanalyser har inte genomförts på ett systematiskt sätt. Utvärderingar görs, men resultaten återförs inte i tillräcklig utsträckning till verksamhetsplaneringen. I samband med behandlingen av resultatet av en övergripande utvärdering av EG:s utvecklingssamarbete gav rådet (utveckling) kommissionen i uppdrag att utarbeta ett åtgärdspaket för dessa problem och andra missförhållanden. Kommissionen svarade dels genom ett specialprogram för reformering av det externa stödet och dels genom förslag om en ny utvecklingspolitik. På basis av kommissionens förslag och efter aktivt bidrag från bl.a. svensk sida gjorde rådet och kommissionen ett gemensamt uttalande vid rådsmötet (utveckling) . Hu- vudpunkterna i uttalandet är följande. Fattigdomsbekämpning är det övergripande målet. Samarbetsländerna skall ha en framträdande roll och äga utvecklingsprocessen. Fokus skall vara på sex områden där kommissionens bidrag ger mervärde för fattigdomsbekämpning (handel/utveckling, regional integration, makroekonomisk politik, transport, livsmedelssäkerhet och hållbar landsbygdsutveckling, institutionell kapacitetsuppbyggnad). Hänsyn skall systematiskt tas till mänskliga rättigheter, jämställdhet mellan könen, barnens rättigheter, miljödimensionen samt konfliktförebyggande åtgärder och krishantering. Samordning, komplementaritet och samstämmighet skall stärkas. Reformarbetet skall fortsätta. Uppföljning skall ske i form av en handlingsplan och en årsrapport som skall ställas samman av kommissionen och behandlas i Rådet. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Det institutionella reformpaketet innefattar ökad inriktning mot resultat som del av en övergripande reformering, stärkande av programmering baserat på det ramverk för landstrategier som togs fram 2000, sammanslagen projekhantering vid nytt kontor, EuropeAid Co-operation Office, överföring av beslutskompetens och resurser till delegationerna i fält, ny inriktning av kommittéarbetet till strategiska frågor. har varit en av de ivrigaste förespråkarna för reformerna. Vid utvecklingsministrarnas möte fokuserade därför det svenska ordförandeskapet diskussionen på hur biståndet skall effektiviseras. Rådet beslutade om närmare samarbete mellan EG och FN, bl.a. genom mer flexibla finansieringsformer. Regeringen kommer tillsammans med andra medlemsstater att fortsätta stödja och påverka detta förändringsarbete, avseende bl.a. följande Den nya budgetförordningen slutförhandlas . Beslutskompetens och resurser förs över till ytterligare ett antal delegationer. Förordningen om stödet till och La- tinamerika omförhandlas. Miljöhänsyn integreras i EG:s utvecklingssamarbete Fördragets artikel 6 liksom EG:s utvecklingspolitik föreskriver att miljöhänsyn skall integreras i gemenskapens insatser i syfte att främja en hållbar utveckling. En strategi för integrering av miljöhänsyn i utvecklingssamarbetet antogs därför av rådet . Strategin presenterar hur miljöhänsyn kan bidra till fattigdomsbekämpning och hur EG bäst kan stödja utvecklingsländerna att själva verka för en hållbar utveckling. Miljöhänsyn bör integreras i alla instrument och program, i synnerhet landstrategierna och i de sex prioriterade områdena inom den nya utvecklingspolitiken. Vidare understryks vikten av att stödja utvecklingsländerna genom ökad samstämmighet mellan olika politikområden, t.ex. handel, fiske och jordbruk. Strategin skall regelbundet revideras med början 2004. Kommissionen uppmanas att fördela nödvändig kapacitet och kompetens för att genomföra de planerade förändringarna. Viktigare insatser är att miljöprofiler och integrering av miljö genomförs i alla landprogram för AVS-länderna och att miljökonsekvensbedömningar görs för alla relevanta biståndsprojekt. Interna utvecklingsinsatser och utbildningar pågår inom kommissionen. bör aktivt verka särskilt i verkställighetskommittéerna - för att strategin genomförs på alla nivåer av EG:s utvecklings- har under sitt ordförandeskap verkat för att stärka jämställdhetsdimensionen i EU:s utvecklingssamarbete. En viktig del i arbetet har varit att försöka få fram ett beslut om en ny handlingsplan på detta område. har påpekat att en sådan plan inte bör begränsas till att beskriva ambitiösa mål för jämställdhetsarbetet utan att jämställdhetsarbete också kräver resurser, främst i form av personal, och ett tydligt ledningsansvar för att målen skall kunna förverkligas. Den bredare synen på konflikt- och säkerhetsfrågor där t.ex. icke-militär krishantering och vikten av att förebygga konflikter på ett tidigt stadium betonas har fått genomslag även inom biståndspolitiken. I deklarationen om EG:s utvecklingspolitik slogs fast att särskild hänsyn ska tas till konfliktförebyggande i programmeringen av biståndet. Med detta beslut har konfliktförebyggande, bland annat genom aktiva påverkan, blivit en av de viktigaste pelaröverskridande frågorna på unionens agenda. I det s.k. mellan EU och 77 utvecklingsländer ingår politisk dialog och andra åtgärder för att förebygga konflikter. Konfliktförebyggande skall nu omsättas i praktiska riktlinjer för projekt och program även inom utvecklingssamarbetet. Som ett led i detta presenterade kommissionen ett meddelande med rekommendationer för ett mer systematiskt användande av ett konfliktförebyggande perspektiv. stödjer detta liksom arbetet med att förbättra övergången från krishantering och katastrofhjälp till utvecklingsinsatser, vilket är centralt i ett konfliktförebyggande perspektiv. Prioriterade frågor för är att genomföra åtgärderna i kommissionens nämnda meddelande och i det program för konfliktförebyggande som antogs under svenskt ordförandeskap. Avgörande för effekten av åtgärderna är en förbättrad samordningen inom unionen - centralt och i fält - samt att utökat samarbete med FN, och . Samarbetet med , och Det nya är ett partnerskapsavtal mellan Europeiska gemenskapen, dess medlemsstater och de 77 s.k. AVS-länderna i , och . Avtalet, som undertecknades , ersätter de tidigare . Det tillämpas provisoriskt , med undantag för den nionde europeiska utvecklingsfonden, vars medel inte blir tillgängliga förrän avtalet ratificerats. löper och omfattar en politisk dimension, handelssamarbete och utvecklingssamarbete. Regeringen har överlämnat en proposition om ratificering av Coto- nou-avtalet till . Regeringen anser att utgör en bra grund för EU:s samarbete med AVS- länderna och att det ligger väl i linje med svenska och internationella utvecklingsmål. Fattigdomsbekämpning utgör det övergripande målet för samarbetet. Samarbetet skall bygga på partnerskap som baserar sig på en gemensam värdegrund, lokalt ägarskap, dialog och ömsesidiga åtaganden. Ett brett deltagande eftersträvas, som också skall omfatta icke-statliga aktörer. Avtalet lägger stark vikt vid alla de aspekter som ingår i den nya utvecklingspolicyn , och står delvis modell för denna. betonar även den politiska dialogen som ett viktigt instrument i AVS-EU relationerna. En fördjupad politisk dialog mellan parterna ska bidra till fred och säkerhet och en demokratisk utveckling. Även migrationsfrågor skall vara del av den politiska dialogen mellan parterna. lägger grunden för en ny handelsordning. skall förhandlingar inledas mellan EU och de AVS-regioner eller de enskilda AVS-länder som så önskar om WTO-förenliga ekonomiska partnerskapsavtal. Syftet med dessa frihandelsavtal är att främja regional integration och ökad handel inom en region som ett led i AVS-ländernas integration i 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 De ekonomiska partnerskapsavtalen ska träda i kraft . bör arbeta för att tidsplanen skall hållas och för att AVS-staterna ges nödvändigt stöd för sina förberedelser. Biståndet till AVS-länderna inom ramen för den nionde europeiska utvecklingsfonden, 9, kommer att uppgå till , vilket tillsammans med outnyttjade medel skall täcka . bidrag uppgår till , motsvarande ca . På grund av eftersläpningar i utbetalningar dröjer det dock innan kommer att börja betala in sitt bidrag till fonden. Inom den s.k. Barcelonaprocessen förs en politisk, ekonomisk och kulturell dialog som syftar till att öka stabiliteten och främja samarbetet i . MEDA- förordningen sätter ramarna för hur gemenskapen skall stödja tolv länder runt i deras ekonomiska utveckling och bidra till att de står bättre rustade att möta konkurrensen från den europeiska industrin, när ett planerat frihandelsområde införs 2010. Samarbetets omfattning har ökar markant . För avsattes ca för stöd till dels ekonomisk anpassning och integration, dels mer traditionellt utvecklingssamarbete. Kapacitetsbrist och organisatoriska problem i kommissionen har medfört svårigheter att genomföra programmet. MEDA-förordningen förhandlades om och antogs . Förhoppningen är att den nya förordningen kan förebygga och avhjälpa det nu rådande problemet med stora eftersläpningar i genomförandet och utnyttjandegraden. Ambitionen med den nya MEDA-förordningen är att införa ett mer strategiskt och effektivt arbetssätt. Bl.a. läggs större vikt på landstrategier och årliga finansieringsplaner. Dessutom kommer ansträngningar att göras för att förbättra EU-samordningen av MEDA- biståndet i mottagarländerna. För har anslagits vilket innebär en viss ökning i jämförelse med den första MEDA-förordningen. Samarbetet med och (ALA) omfattar såväl bistånd som ekonomiskt samarbete. ALA-biståndet går till ett fyrtiotal länder och 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 utgör av EG:s totala utvecklingsstöd. Den finansiella ramen för perioden 1996- 2000 beräknas till , varav huvuddelen är avsett för långsiktigt utvecklingssamarbete med inriktning på fattigdomsbekämpning och främjande av hållbar utveckling. Inom ramen för detta har satsningar på miljö, institutions- och kapacitetsutveckling samt god samhällsstyrning ökat, vilket välkomnar. De största mottagarländerna var i slutet av 1990- talet , , , , och . beslutades bl.a. om ett omfattande utbildningsprogram till uppgående till ca . kommer kommissionen att utarbeta nya landstrategier för samtliga samarbetsländer i och i enlighet med ministerrådets beslut om en enhetlig landstrategiprocess. ALA-förordningen som styr biståndets innehåll och inriktning kommer troligen att omförhandlas . Efter 1990-talets krig och konflikter är västra ett viktigt område för gemenskapens utvecklingssamarbete. Insatserna, som knyter an till Stabiliserings- och Associeringsprocessen med EU och till för sydöstra , skall bland annat bidra till att utveckla förutsättningar för fred och stabilitet, samt till att hjälpa länderna i regionen mot europeisk integration. antog rådet en ny förordning som ska styra insatserna på västra : CARDS (Community Assistance for Reconstruction, Development and Stabilisation). I denna förordning nämns ett indikativt belopp på för CARDS-programmet . ges det största stödet till (FRJ), där omfattande återuppbyggnadsprogram har inletts såväl i som i det av FN administrerade Kosovo. Samarbetet med enskilda organisationer Stödet till europeiska enskilda organisationers verksamhet uppgår till . Liksom det svenska stödet till svenska enskilda organisationer omfattas enbart insatser som initieras och planeras av organisationerna själva. Stödet avser samfinansiering mellan organisationen och europeiska kommissionen. Stödet har lidit av samma byråkratiska tröghet som andra delar av EG:s utvecklingssamarbete, bland annat i form av komplicerade procedurer och regelverk, liten eller ingen transparens i beslutsfattande samt stora förseningar vad gäller avtal och betalningar. Till detta kommer upprepade omorganisationer och förändrade regelverk. Detta har lett till att svenska organisationer i vissa fall valt att inte söka dessa medel från kommissionen. En förbättring i rutiner och handläggningstider kunde dock märkas , vilket bör underlätta verksamheten vid det nya kontoret EuropeAid Co- operation Office. En utvärdering av stödformen utmynnade i rekommendationer om att en genomgripande revidering görs, där bl.a. stödets syfte och mervärde förtydligas i förhållande till det omfattande stöd som också ges av medlemsländerna till samma organisationer. Kommissionen förväntas inleda ett sådant arbete . EG:s program för livsmedelsbistånd och livsmedelssäkerhet syftar till att främja livsmedelssäkerheten i de fattigaste länderna. Programmet är i storleksordningen . Nära hälften av resurserna används för insatser i AVS-länderna. och enskilda organisationer är viktiga samarbetspartner. Livsmedelssäkerhet och jordbruksutveckling har antagits som ett av de sex prioriterade områdena för EG:s utvecklingssamarbete. En omfattande utvärdering av programmet gjordes 2000 och rådet kommer att på basis av denna utvärdering diskutera programmets framtid. Ambitionen är att integrera livsmedelssäkerhet i det bredare perspektivet av fattigdomsbekämpning. Kommissionens kontor för humanitära frågor (European Community Humanitarian , ECHO) hanterar merparten av kommissionens humanitära bistånd. Detta uppgick till . De största insatserna gick till , Stora sjöregionen i , och . ECHO kanaliserar den största delen av sina medel via enskilda organisationer, medan förmedlas via FN, vilket är en markant minskning. Medel går också till insatser genom Internationella Rödakorsrörelsen. har aktivt förespråkat ett närmare samarbete mellan ECHO och humanitära FN- organ, framförallt , livsmedelsprogram och samordningskontor för humanitära frågor. En viktig del i ett mer strategiskt partnerskap mellan ECHO och FN är formerna för finansiering, inklusive behovet av förutsägbarhet och flexibilitet i finansieringen. Denna fråga diskuterades vid ett informellt under det svenska ordförandeskapet. ECHO har tagit initiativ till en kontinuerlig dialog med flera FN-organ om prioriteringar och finansiering inför kommande budgetår. De slutsatser om ett närmare samarbete mellan kommissionen och FN som ministerrådet antog ger ytterligare stöd åt att aktivt driva frågan vidare. ECHO har inom ramen för det övergripande reformarbetet i kommissionen vidtagit åtgärder för att stärka sin interna organisationen och sina beslutsprocedurer, liksom för att följa upp rådets slutsatser som togs med anledning av den särskilda utvärderingen av kommissionens humanitära bistånd. En fråga som tydligt uppmärksammats, bland annat genom rådsslutsatser under svenskt ordförandeskap, är behovet av att stärka samordningen av katastrofinsatser, rehabilitering och utvecklingsinsatser. kommer i kommittén för humanitärt bistånd att fortsatt verka för effektivare samordning mellan ECHO och andra delar av kommissionen, centralt och i fältverksamheten. Det europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter Denna budgetlinje uppgår till ca 2004. Den legala grunden återfinns i förordningarna 975/1999 resp. 976/1999. Prioriteringarna godkänns i verkställighetskommittén för demokrati och mänskliga rättigheter efter samråd i rådsarbetsgruppen för mänskliga rättigheter samt internt inom kommissionen. gäller följande tio tematiska prioriteringar: stöd till tortyroffer, utbildning i frågor om mänskliga rättigheter, kampen mot främlingsfientlighet och rasism, barnets rättigheter, stärkande av rättsstaten inklusive kamp mot dödsstraffet, främjande av pluralism inklusive fria media, god samhällsstyrning, folkligt deltagande samt konfliktförebyggande. Medel utgår även till den och de internationella tribunalerna samt till valstöd. Handläggningen av denna budgetlinje sker numer vid EuropeAid. Policyfrågor och övergripande riktlinjer bereds 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 dock även fortsättningsvis inom direktoratet för utrikesrelationer. Stor omsorg läggs vid samstämmighet mellan EU:s positioner i FN och unionens övriga utrikespolitiska prioriteringar. antogs rådsslutsatser om EG:s stöd till val och valobservationer samt om mänskliga rättigheter och demokratisering i tredje land. I samarbete mellan kommissionen och genomfördes en konferens på temat demokrati och mänskliga rättigheter i konfliktförebyggande. har på inbjudan av kommissionen redovisat svenska erfarenheter av demokrati och mänskliga rättigheter som tvärgående frågor i andra biståndsprogram. Huvuddelen av det svenska utvecklingssamarbetet ca två tredjedelar är bilateralt, dvs. sker direkt mellan och enskilda utvecklingsländer. Sida ansvarar för den helt övervägande delen av det bilaterala biståndets genomförande. uppgick antalet insatser till knappt 4650 stycken vilket var närmare 350 fler än . I hälften av de största samarbetsländerna minskade dock antalet insatser. Den genomsnittliga volymen per insats har ökat något, från till . Sida gjorde insatser i ca 116 länder . Av dessa är 43 . Av Sidas utbetalningar på verksamhetsgrenar utgjorde infrastruktur, näringsliv och urban utveckling samt humanitärt bistånd och konfliktförebyggande de två största verksamhetsgrenarna vad gäller utbetalningar. Dessa två grenar stod för vardera av Sidas totala utbetalningar. Sociala sektorer utgjorde av utbetalningarna, demokratisk samhällsstyrning och mänskliga rättigheter , enskilda organisationer , naturbruk , forskningssamarbete , ekonomiska reformer och information, rekrytering och resursbasutveckling . Biståndet till samtliga regioner ökade i förhållande . Av utbetalningarna gick till , till , till och till och . Det bilaterala utvecklingssamarbetet utvärderas inom Sida, dels av Sekretariatet för utvärdering och intern revision som är direkt underställt 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 , dels av olika avdelningar och av de integrerade ambassaderna. Utvärderingsverksamheten vid Sida redovisas under Resultat (avsnitt 3.6.2). För att kontinuerligt förbättra utvecklingssamarbetet krävs ökad återföring och kunskapsutveckling inom utvärderingsverksamheten samt bättre utnyttjande av forsknings- och utredningsresultat. Expertgruppen för utvecklingsfrågor (EGDI) som tillsattes av regeringen spelar här en viktig roll genom extern rådgivning och kontakter med forskarsamhället. publicerade EGDI studier om lärande i utvecklingssamarbetet samt om biståndsberoende och samhällsstyrning.