prop · GP03101d2 · 2002-04-12 00:00:00 — Förändringen beror på omvärdering av reservationerna så att full kostnadstäckning uppnås. kostnader för reparationer och underhåll har ökat väsentligt. Dessutom har aktiverat betydligt mer än föregående år för investering i anläggningstillgångar i egen regi. Aktiveringen innebär att kostnaden för investeringar i främst väganläggningar inte redovisas i resultaträkningen utan tas upp som investering i balansräkningen. Ökningen hänförs till ökad investeringsvolym 2001. 2001/02:101 BILAGA 3 Andelen varor och materiel vid har ökat bland annat beroende på leveransförseningar samt att befarade förluster avseende värdering av pågående arbeten har ökat. Försvarsmaktens materiel- och varukostnader har ökat på grund av kostnader för avveckling av beredskapslager. Den verksamhet som tidigare bedrevs inom affärsverket överfördes i huvudsak i bolagsform och endast en mindre del av verksamheten finns kvar i affärsverket . Försvarsmaktens avskrivningar avser främst beredskapsinventarier. Uppskrivning av lagervärde för beredskapsvaror ingår med (2000). avskrivningar har minskat med mellan åren, vilket beror på att avslutade direktavskrivna investeringar minskat från till . har minskat avskrivningarna med sedan man inför bolagiseringen överfört större delen av transportmedlen till de bildade aktiebolagen . 2001/02:101 BILAGA 3 Resultat av andelar i dotterföretag och intresseföretag Resultat från andelar i dotterföretag Summa resultat från andelar i dotterföre- Resultat från andelar i intresseföretag Summa resultat från andelar i intresse- Resultat från andelar i dotter- och intresse- Resultat från andelar i dotterföretag Resultat från andelar i intresseföretag Det resultat som redovisas ovan baseras på det redovisade nettoresultatet hos bolagen , eller om delårsrapport lämnats, t.o.m. senaste delårsrapporten . Resultatet från andelar i har ökat med och inkluderar i vinst från börsnoteringen av . , och AB Swedcarrier har tillkommit som dotterbolag i samband med bolagiseringen av affärsverket SJ. Totala resultatandelen för de tre bolagen uppgår till minus . AB:s resultat redovisas endast som skatteintäkt motsvarande betald utdelning. har minskat sin förlust med . visar en resultatförbättring med . Finansiella intäkter för förvaltning av Ränteintäkter avseende upplåning i Ränteintäkter avseende upplåning i svenska Intäktsförda, preskriberade obligationer Realiserade valutavinster (netto) Summa finansiella intäkter för förvalt- Summa övriga finansiella intäkter Finansiella intäkter för förvaltning av statsskulden innefattar även intäkter från skuldskötselåtgärder. redovisar ränteintäkter för studielån på och ränteintäkter för hemutrustningslån för invandrare på . post 2001 består främst av utdelning från på . Av finansiella intäkter 2000 utgjorde realisationsvinst vid försäljningen av aktier i . Statens järnvägars post består främst av finansiella intäkter från värdepappersinnehav och leasingtillgångar på och ränteintäkter på en SL-fordran på . 2001/02:101 BILAGA 3 Kammarkollegiet redovisar överskott från statsstödda exportkrediter. Större delen av finansiella intäkter 2000 förklaras av redovisning av reavinster på värdepapper med från omläggning av fondförvaltningens aktieinnehav. Finansiella kostnader för förvaltning av Räntekostnader avseende upplåning i Räntekostnader avseende upplåning i Underkurs vid emissioner (netto) Realiserade kursförluster (netto) Provisioner till banker m.fl. Summa finansiella kostnader för för- Summa övriga finansiella kostnader Summa finansiella kostnader exkl. akti- Aktivering av finansiella kostnader 2001/02:101 BILAGA 3 I noten redovisas finansiella kostnader brutto. Några myndigheter har aktiverat räntor i samband med anläggningsprojekt, eftersom räntan är en del av de utgifter som myndigheten haft för att bygga anläggningen som tas upp som tillgång. finansiella kostnader består främst av räntekostnader på . Av dessa har aktiverats . Aktiveringen avser räntor vid väganläggningsarbeten. Finansiella kostnader för förvaltning av statsskulden innefattar även kostnader för skuldskötselåtgärder. Orealiserade valutaförändringar påverkar främst värdet av skuldskötselinstrumenten och den redovisade statsskulden i utländsk valuta. De orealiserade valutaförlusterna har uppkommit vid omvärderingen av skulder och fordringar i utländsk valuta. Utöver statsskulden och skuldskötselinstrumenten har fordringar och skulder omvärderats. finansiella kostnader 2000 bestod till stor del av en realisationsförlust vid försäljningen av med . finansiella kostnader består bl.a. av nedskrivning av värdepapper med . Noter till balansräkningen (1352) Balanserade uppgifter för forskning och utveckling balanserade utgifter avser utveckling av IT-stöd för det nya pensionssystemet. balanserade utgifter avser utveckling av datorsystem. Bl.a. har utveckling av en teknisk plattform gemensam för polisväsendet bedrivits. Centrala post utgörs av aktiverade utgifter för utvecklandet av ett verksamhetssystem. Totalförsvarets pliktverks balanserade utgifter utgörs i huvudsak av utveckling av informationssystem. aktiverar kostnader för utveckling av ett nytt verksamhetsstöd , som börjar tas i drift . post avser utveckling av IT- system. De största posterna avser IT-stöd för folkbokföring, elektronisk skattedeklaration, elektronisk förenklad deklaration samt ett gemensamt ärendehanteringssystem. Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar med de allmänna försäkringskassorna och poster avser köpta IT-system. Egenutvecklade system redovisas som balanserade utgifter för forskning och utveckling, se not 13. Svenska kraftnäts post avser markrättigheter i form av servitut och ledningsrätter. Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar redovisar investeringar i statliga väganläggningar. Redovisade belopp är nettovärden efter avskrivning och avskrivningstiden är . Det svenska vägnätet omfattar allmänna vägar varav är statliga vägar. Förutom de allmänna vägarna finns enskilda vägar med statsbidrag samt ett mycket stort antal vägar utan statsbidrag. 2001/02:101 BILAGA 3 banor och gång- och cykelvägar i kommunerna kan uppskattas . har få större vägprojekt slutförts. Storstadsprojekten har utgjort en stor andel av nybyggandet . redovisar investeringar i järnvägsanläggningar som tillgång i balansräkningen. An- skaffningskostnad för mark för järnvägsändamål ingår också i redovisat värde för järnvägsanläggningen. Avskrivningstiden för järnvägsanläggningar är . Exempel på större investeringsprojekt är sträckan , , och tågradiokommunikation, . Byggnader, mark och annan fast egendom förvaltar för statens räkning det fastighetsbestånd som regeringen bestämmer. Större delen av fastigheterna tillhör det nationella kulturarvet. Exempel på fastigheter är de kungliga slotten, ett trettiotal fästningar, nationalteatrarna, museerna, regeringens byggnader, landshövdingarnas residens och ambassadbyggnader i utlandet. 2001/02:101 BILAGA 3 redovisas av består till stora delar av markområden väster om odlingsgränsen i och samt renbetesfjällen i . I mellersta och förvaltas främst ett antal kungsgårdar som av kulturella skäl ägs av staten. förvaltar fastigheter avsedda för försvarsändamål. redovisar främst nationalparker och naturreservat. Framförallt äldre objekt är dock ofta upptagna till ett lågt värde. redovisar SkyCity-anläggningen som byggnad. Föregående år redovisades anläggningen som leasad anläggningstillgång i koncernen , men inte i affärsverket. Det bokförda värdet av SkyCity-anläggningen uppgår till 2001. Jämförelsetalen har inte ändrats. Som en följd av affärsverket Statens järnvägars bolagisering, har byggnader och mark till ett värde av försålts till . Förbättringsutgifter på annans fastighet Förbättringsutgifter på annans fastighet avser sådana utgifter som myndigheten har haft för att anpassa hyrda lokaler till den egna verksamheten, exempelvis om- och tillbyggnationer, kabeldragningar för nätverk och larmanordningar. förbättringsutgifter avser till största delen ombyggnationer av kvarteret i , , ombyggnationer av Garnisonen i till polishus, , samt ombyggnationer av polishus i , . har ökat förbättringsutgifterna med . Huvuddelen av ökningen utgörs av ny- och ombyggnationer av för fysik, astronomi och bioteknik. Maskiner, inventarier, installationer m.m. Datorer med kringutrustning, möbler, maskiner, bilar och andra transportmedel är exempel på tillgångar som redovisas under denna post. tillgångar som innehas genom finansiell leasing ingår. inköp av tre helikoptrar samt omklassificeringar av pågående nyanläggningar till maskiner, inventarier, installationer m.m. har medfört att det bokförda värdet ökat med . har anskaffat två kombinationsfartyg till ett belopp om . har omklassificerat pågående nyanläggningar till maskiner, inventarier, installationer m.m. Omklassificeringen avser bl.a. nätinvesteringar och optoförbindelser. Som en följd av affärsverket Statens järnvägars bolagisering, har maskiner och inventarier till ett värde av försålts till . 2001/02:101 BILAGA 3 minaler, den tredje rullbanan och nytt trafikledningssystem är under arbete. verkstads- och kemiska produkter pågående större investeringsprojekt avser E4 , E6 Hogdal- , i och i . är den största pågående nyanläggningen för . Andra stora projekt avser dubbelspår och nya spår S-Årstaberg. pågående nyanläggningar avser beställningar av krigsmateriel från Försvarsmakten. Största delen av pågående investeringar avser , där nya ter- Beredskapstillgångar avser tillgångar både för civil- och militär beredskap. har Försvarsmakten invärderat sina beredskapstillgångar och posten omfattar därför främst tillgångar för militär beredskap. Tillgångar för civil beredskap, som huvudsakligen redovisas av övriga myndigheter, omfattar t.ex. läkemedel, fordon samt medicinsk utrustning. Försvarsmakten delar in sina beredskapstillgångar i dels beredskapsinventarier, dels beredskapsvaror. Bägge redovisas som anläggningstillgång. Beredskapsinventarierna uppgår till och utgörs av t.ex. flygplan, fartyg och stridsvagnar. Beredskapsvaror som t.ex. ammunition och drivmedel uppgår till . Årets förändring förklaras i stort sett av Försvarsmaktens ökning. Nyanskaffning av militära beredskapsinventarier uppgår till och avskrivningar uppgår till . Beredskapslagret har minskat med . har minskat värdet med genom försäljning, vilket är ett led i total avveckling av lagret. Utförsäljningen av beredskapstillgångar i form av livsmedel har slutförts . 2001/02:101 BILAGA 3 Förskott avseende materiella anläggningstillgångar Andelar i dotter- och intresseföretag SGAB, (i likvidation) avses företag där statens ägarandel överstiger . Andelsvärdet ovan är baserat på det justerade egna kapitalet hos bolagen , eller om delårsrapport lämnas, t.o.m. senaste delårsrapporten . Andelar i dotterföretag har ökat med . svarar för den största förändringen med en ökning på . Periodens resultatandel på 7 miljarder (vilket redovisas i resultaträkningen) samt en positiv kursdifferens vid omräkning av utländsk verksamhet på (vilket redovisats direkt i balansräkningen) utgör de största delarna av denna förändring. Andra faktorer har minskat värdet på andelen i , bl.a. utdelning på . Andelsvärdet för Förvaltningsaktiebolaget har ökat med främst p.g.a. överförandet av aktieinnehavet i till dotterbolaget . AssiDomän redovisades tidigare som intresseföretag nedan. , och AB Swedcarrier bildades i samband med bolagiseringen av affärsverket och har överförts till . Det sammanlagda värdet är . har överförts från till . bokförs till värdet av aktiekapital och reservfond. Resultatet tillförs statsbudgeten. Nordiska investeringsbanken (NIB) avses företag där statens ägarandel uppgår till högst 50 och lägst . Andelar i intressebolag har minskat med främst p.g.a. att aktieinnehavet i förts över till och därmed redovisas bland dotterbolagsandelar ovan. Andelar i dotter- och intresseföretag totalt Summa andelar i dotterföretag Summa andelar i intresseföretag Förutom de ovan nämnda förändringarna är postens totala förändring en följd av förändringar i bolagens justerade egna kapital, utbetalda utdelningar samt förvärv och avyttringar. 2001/02:101 BILAGA 3 Allmänna arvsfonden, andelar i aktie- och , aktier, andelar och Andra långfristiga värdepappersinnehav har ökat med , främst p.g.a. att innehav av bostadsobligationer tillkommit. Obligationerna ingick i årets överföring från AP-fonderna. Det ursprungliga nominella värdet var och 42,1 miljarder har förfallit varför kvarvarande värde i balansräkningen är 25,4 miljarder. Statens järnvägars innehav avser till största delen nollkupongobligationer i syfte att möta betalningsströmmar vid förfall av leasing- och leaseholdkontrakt för anläggningstillgångar uthyrda till och . 2001/02:101 BILAGA 3 redovisar fordringar, leasing- och leasholdavtal på SJ-koncer- nen. Dessa uppgick till 2001. Dessutom redovisar affärsverket en fordran på lokaltrafik (SL) avseende kapitalkostnadsersättning på . Kapitalkostnadsersättningen utgör en nuvärdesberäkning av förväntade ersättningar för investeringar som affärsverket gjort för SL:s räkning. () redovisar försäkringstekniskt beräknat nettovärde på skadefordringar. Fordringarna utgår från de skadebelopp som betalats ut. Avdrag görs för återvunna eller avskrivna belopp. Kapitaliserade, förfallna, obetalda samt upplupna, ej förfallna räntor tillkommer. Värderingen av EKN:s fordringar görs utifrån olika kriterier. En utgångspunkt vid bedömning av fordringar på andra länder är det aktuella landets totala skuldsättning och inkomstnivå samt hur landet skött sina betalningar. Detta kompletteras med det allmänna riskläget på landet vad gäller krediter och på den återstående löptiden av EKN:s utestående fordran. Värdet före reservering av förlustrisker m.m. på EKN:s fordringar uppgår till . Reserveringen uppgår till . (Sida) garanterar och subventionerar u- landskrediter i projekt som Sida bedömer kan få betydande utvecklingseffekter i landet. Vid värdering av fordringarna tas hänsyn till förväntade förluster orsakade av bl.a. skuldavskrivningar och en särskild reservering för riskkoncentration då fordringarna innehas mot ett begränsat antal länder. () redovisar regressfordringar till följd av utbetalade ersättningar för infriade garantier. studielån beviljade efter 1988 och hemut- CSN, äldre studielån beviljade CSN, Studiemedel beviljade fr.o.m. CSN, återkrav på lån och bidrag CSN, skuldsaneringslån och övrigt (), Löpande krediter och rörelsekapital med fast löptid till RGK, investeringslån till RGK, utlåning till Premiepensionsmyndig- RGK, övriga lån och krediter , villkorslån och lokaliseringslån () administrerar ett flertal lånetyper som kan delas in i två huvudkategorier. Den ena typen är lån finansierade med lån i . Det avser främst studielån beviljade . Den andra kategorin är lån som ursprungligen finansierades via anslag på statsbudgeten, främst studielån beviljade . CSN:s fordringar uppgår till totalt , efter det att hänsyn tagits till reservationer för osäkra fordringar. Två huvudkategorier av osäkra fordringar finns. Den ena typen är fordringar på personer med dokumenterad bristande betalningsbenägenhet. Den andra kategorin av osäkra fordringar är sådana där låntagarna p.g.a. lånereglernas utformning inte förväntas kunna komma att hinna betala tillbaka lånet , vilket är den gräns som gäller för lån tagna fram till . För lån tagna därefter gäller nya regler. gjorde CSN reservationer för osäkra fordringar på sammanlagt nära , efter infö- rande och vidareutveckling av modellen för värdering av fordringarna. har CSN reserverat ytterligare netto , men av detta avser lån tagna , och övrig del en minskning av reserverat belopp för osäkra fordringar. Den totala reserveringen är vid utgången av 2001 därmed på en total lånefordran uppgående till . Av reserverat belopp avser 6 miljarder lån upptagna och lån tagna . I resultaträkningen ingår årets nedskrivning på i posten Transfereringar: Lämnade bidrag m.m. (se not 4). För de nya annuitetslån som infördes , går det ännu inte att bedöma osäkerheten, och där har ingen värdereglering gjorts. är den myndighet utöver CSN som har omfattande utlåning. märks en kraftig ökning av kontorets utlåning, beroende på främst utlåning till i samband med köpet av AssiDomän. Detta lån på återbetalades dock . Dessutom har Swedcarriers fastighetsbolag lånat . utlåning till ingår också i denna post, eftersom inte konsolideras i årsredovisningen för staten. Ökningen av Styrelsens för internationellt utvecklingssamarbete utlåning avser biståndskrediter, som tagits in i balansräkningen 2001. Uppgift om värdet föregående år har inte kunnat tas fram. 2001/02:101 BILAGA 3 Med varulager och förråd avses råmaterial, råvaror, halvfabrikat och färdiga produkter samt förnödenheter som förbruknings- och tillsatsmaterial. pågående arbeten avser i huvudsak fastighetsbildning, vilket t.ex. innebär avstyckning och reglering av gränsdragning mellan fastigheter. i innehar ett stort antal fastigheter lokaliserade till omarronderingsområden, där bytesprojekt pågår eller är planerade. Huvuddelen utgörs av Jordfondens fastigheter. 2001/02:101 BILAGA 3 lämnar förskott till i huvudsak IG JAS, , och . Förskotten avser främst materiel och tjänster. Förskott till utländska leverantörer ingår med (2000). kundfordringar avser fakturerade för garantitagare. Vid utgången av 2001 var fordringarna avseende för bundna utfästelser högre jämfört med samma tidpunkt föregående år. har en kundfordran på lokaltrafik AB till ett belopp om . Fordran är förfallen och parterna tvistar om betalningen. Fordringar lämnade till Kronofogde- myndigheten för indrivning m.m. Fordringar på kommuner avseende mer- Fordringar avseende utlägg i exekutiva Övriga fordringar har ökat med 16 159 miljoner jämfört med föregående år. Den största ökningen, , utgörs av fordringar avseende fysiska och juridiska personers underskott på skattekonton. Ökningen kan bl.a. förklaras av att skatten enligt den slutliga taxeringen är högre än de preliminära debiteringar som gjorts, och att dessa skattefordringar förfaller till slutlig betalning . Beroende på skattekontots konstruktion är det dock inte möjligt att närmare härleda de olika delarnas effekt på fordrans storlek. har skattefordringar under indrivning på nominellt . Av dessa beräknas betalas in och endast dessa ingår i redovisningen och i noten. Värdet av fordringarna har i likhet beräknats med ledning av bland annat åldersanalys. uppstod en engångseffekt till ett belopp om på grund av att ändrade rutiner för betalningar under överföring. ökade fordringar utgörs till största delen av depositioner för handel med futures som ökat med samt som uppgår till . Föregående år var avräkningen enligt en skuld. har i fordringar på EU avseende gjorda utbetalningar av bidrag inom garantisektionen och rekvirerade medel inom utvecklingssektionen samt bundet kapital i offentliga lager för EU:s räkning. Ökningen mot föregående år beror i huvudsak på att arealbidragen enligt regeringens beslut utbetalades först , medan arealbidragen betalades ut på det sätt som varit brukligt. övriga fordringar består till största delen av obetalda tullräkningar avseende mervärdesskatt. med de allmänna försäkringskassornas fordringar utgörs till största delen av fordringar på bidragsskyldiga avseende underhållsstöd, , samt återkravsfordringar, . Till övriga fordringar hänförs även fordringar avseende EU-vård, , dvs. fordringar på andra EU-länder för vård deras medborgare fått i . har skrivit ned fordringar med , varav 722 miljoner avser underhållsstöd och 406 miljoner avser återkrav på bostadsbidrag. Föregående år hade affärsverket Statens järnvägars fordringar på de bolag som bildades ur affärsverket . Fordringarna reglerades i samband med bolagiseringens avslutande . upplåning i svenska kronor upplåning i utländsk valuta 2001/02:101 BILAGA 3 Förutbetald EU-avgift avser avgift till EG:s budget för som enligt regeringens beslut överförts till för EU:s räkning. Överföringen gjordes av Kammarkollegiet och . 2001/02:101 BILAGA 3 Som upplupna bidragsintäkter redovisas överenskommen ersättning för genomförd verksamhet som ännu inte utbetalats till myndigheten. Periodavgränsningsposter Övriga upplupna intäkter Ränteintäkter, uppköpta obligationer i Upplupna avgifter i kreditgivningen säkringskassorna, hypoteksobligationer m.m. Marknadsvärdet på aktier i uppgår till . placerar kortfristig överskottslikviditet på dagslånemarknaden för att hantera kortfristiga förändringar i lånebehovet. /2002 var behoven av detta lägre än . Kassa, bank m.m. Som upplupna intäkter redovisas räntor och andra intäkter som upparbetats, men där fakturering eller betalning inte skett till och med brytdagen. post består huvudsakligen av valutakonton i . har medlen på valutakontona ökat med . med de allmänna för- Årets över-/underskott enligt re- Nettoförmögenheten är skillnaden mellan tillgångar och skulder. Eftersom statens skulder är större än tillgångarna är statens nettoförmögenhet negativ. Förändringen av nettoförmögenheten mellan samvarierar i huvudsak med statsskuldens förändring. Nettoförmögenheten påverkas i första hand av resultaträkningens överskott. Därutöver påverkas nettoförmögenheten av andra transaktioner som förändrar tillgångarnas eller skuldernas värde utan att de redovisas i resultaträkningen. Uppgiften om nettoförmögenheten är ändrad jämfört med redovisningen i Årsredovisning för staten 2000 på grund av att ändrat redovisningsprincip avseende kommunalskatt 2001. Se bilaga 2 Redovisningsprincipen. förbättrades nettoförmögenheten med . Nedan redogörs för förändringar av poster som ingår i nettoförmögenheten. Vissa händelser som i sig inte innebär att nettoförmögenheten påverkas utgör ändå förklaringar till förändringar av nettoförmögenhetens olika delposter. Minskningen på beror till största delen på att affärsverket överfört motsvarande tillgångar till de bolag som bildats för att ta över verksamheten. och skolor har minskat sitt donationskapital , vilket förklarar största delen av minskningen. svarar för merparten av posten. Förändringen om består av föregående års resultatandelar (8,), utdelningar betalda 2001/02:101 BILAGA 3 (4,) samt övriga förändringar av eget kapital i dotterbolagen (9,). Förändringar av koncernstrukturen har medfört en ökning med . Förändringen uppgår till varav den del av föregående års överskott som ej är hänförligt till resultatandelar utgör . Första och andra AP-fonderna har överfört statsobligationer och bostadsobligationer till ett nominellt värde av . Dessutom har kupongränta på bostadsobligationerna förfallit med . Sammantaget har överföringen från AP- fonderna ökat balanserad kapitalförändring med , då detta inte redovisats över resultaträkningen. Utdelningar från dotterbolag enligt föregående stycke ökar denna delpost med motsvarande belopp. Förändringar av koncernstruktur har inneburit en ökning med . Inlösen av aktier har minskat kapitalet med . har vid förvärv av en tidigare leasad fastighet skrivit ned denna med , motsvarande kostnader tidigare redovisade i koncernen. Se även bilaga 2 Redovisningsprinciper och avsnitt Nettoförmögenheten i kapitel 3 Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys. Bygdemedel m.m. (länsstyrelser) Fonder för frivillig sjukförsäkring 2001/02:101 BILAGA 3 Summa med de all- Medel från vattendomar m.m. () Länsstyrelserna redovisar s.k. bygdemedel (vattenregleringsmedel) och älgvårdsfonder. Det största beloppet () redovisas av i . Batterifonden redovisas av och används för bl.a. omhändertagande av miljöfarliga batterier. Som fonder i staten redovisas medel som reserverats för särskilda ändamål, men där det reserverade beloppet inte bestäms av en fastställd skuld eller en försäkringstekniskt beräknad risk. redovisar Kärnavfallsfonden som består av avgifter från kärnkraftsföretagen, baserade på produktionen av elektrisk kraft.