prop · GP03152 · 2002-03-21 00:00:00 — Den fiskeridödlighet beståndet kan klara/motstå är beroende på den naturliga dödlighetsnivån, som är kopplad till mängden torsk i . Skarpsillbeståndet är stort som följd av god rekrytering och låg predation från torsk. Ökar mängden torsk bör fiskeridödligheten sänkas för skarpsill. beslutade IBSFC en TAC på var TAC på . Fisket domineras av finskt trålfiske (flyt- och bottentrål) huvudsakligen för foderändamål. Den svenska fångsten tas med flyttrål, strömmingsskötar och som bifångst i parbottentrålfisket efter siklöja. Beståndets status i (område 30) är osäker men anses vara utom säkra biologiska gränser. Lekbeståndet har minskat . Fiskeridödligheten ökat och nått gränsnivån. Fångsterna har ökat och varit runt . För beståndet i (område 31) är statusen okänd. Tillgängliga data tyder på att lekbeståndet minskat markant . Fångsterna har minskat till . ICES råd för var att fiskeridödligheten för beståndet i bör minskas till under tröskelnivån, motsvarande en fångst av högst . I ansåg ICES att fiskeridödligheten bör minskas. beslutade IBSFC en TAC för område 29N, 30, 31 på WRQ var TAC på . Sill (vårlekande) i SV , och I , fångas sill i riktade sillfisken med flyttrål och ringnot/snörpvad; i SV i trål, garn och bottengarn. Den sill som tas som bifångst i småmaskiga trålfisken efter industrifisk i och Skagerak består huvudsakligen av höstlekande nordsjösill. Beståndsstatusen är osäker på grund av svårigheterna att separera fångst och biologiska data på höst- och vårlekande sill och genom avsaknad av samordnade, heltäckande trål- och akustiköversikter. 2001/02:152 Tillgänglig information tyder dock att fiskeridödligheten under de Bilaga 6 varit hög som fångsterna minskat. ICES råd för var att sillfisket i IIIa bör skötas i enlighet med råden för den höstlekande sillen i området. Om en TAC i omr. 22-24 anses relevant bör den baseras på uttagen , ca . EU och beslutade för om en TAC för , på ton omfattande både höst- och vårlekande sill. var TAC på samma nivå. Torsk fiskas i såväl ett riktat trålfiske som vid trålning efter havskräfta och tunga. Den fångas även med garn och med snurrevad. Fisket är mest intensivt vinter-vår (nov.-april). Beståndet anses vara utom säkra biologiska gränser. Lekbeståndet har minskat kraftigt och uppskattades 2001 vara . Fiskeridödligheten steg med och överstiger t.o.m. gränsvärdet 1.0. Fisket är nu starkt beroende av de rekryterande årsklasserna. ICES råd för var att inget fiske bör bedrivas 2002 på detta bestånd och en återuppbyggnadsplan bör upprättas och tillämpas. Eftersom en stor del av fångsten tas i fiske efter havskräfta och efter plattfisk kan den nödvändiga minskningen av fiskeridödligheten inte åstadkommas enbart genom en sänkning av TAC för torsk. Återuppbyggnadsplanen bör specificera åtgärder för att öka selektionen i såväl det riktade torskfisket som i övriga fisken i vilka torsk EU beslutade om en TAC för på ton. var TAC på . Återuppbyggnadsplan är under utarbetande. Räka i , Norska rännan Fisket bedrivs med bottentrål av danska, norska och svenska fartyg. Beståndsstatusen är okänd. Fångst per ansträngning i trålöversikter och ifisket tyder på att beståndet är kring medelnivån . ICES råd för var att TAC bör vara kring medelnivån för åren 1985-2000, dvs. EU och beslutade för en TAC på ton i (samma nivå ) och ton i (). Torsk fångas med trål och snurrevad tillsammans med kolja och vitling samt i riktat torskfiske med garn. Vid fiske efter plattfisk och havskräfta tas torsk som bifångst. EU och kom 1999 överens om att lekbeståndet skulle hållas över (Blim), att fiskeridödligheten skulle vara (Fpa) och att om lekbeståndet sjönk under tröskelvärdet (Bpa) skulle fisket minska. För att minska mängden discard, skulle Torskbeståndet är utom säkra biologiska gränser. Det har varit under Rekryteringen har varit under genomsnitt , med undantag för årsklass 1996. ICES råd för är att en plan bör upprättas för en säker och snabb uppbyggnad av lekbeståndet till över . Skulle en sådan plan inte genomföras, rekommenderar ICES att fisket minskas till lägsta möjliga nivå. Enbart reglering med TAC är inte tillräckligt effektivt för att minska fiskeridödligheten. EU och beslutade för om en TAC på ton varav i och i . även tekniska regleringar i form av ökade maskstorlekar. TAC på varav i och i Plan för återuppbyggnad är under utarbetande med syfte att ge en årlig ökning av lekbiomassan genom bl.a. en minskning tillåtna fiskedagar i de fisken som fångar torsk. Havskräfta fångas med trål och burar på mjukbotten. Bestånden tycks fiskas på ett varaktigt hållbart sätt. ICES råd för var att landningarna bör bibehållas på nuvarande nivå, motsvarande en TAC av högst . Bristande överensstämmelse mellan gällande minsta landningsstorlek för havskräfta (ryggsköld) och selektionsegenskaperna på den minsta tillåtna maskvidden i trål () medför att mycket stora mängder havskräfta kastas överbord. kastades av de fångade kräftorna överbord. Genom att använda en trål delvis eller helt försedd med fyrkantsmaska i struten kan fångst av undermålig havskräfta reduceras EUoch beslutade för en TAC på ton. var TAC på samma nivå. Fisket bedrivs med ringnot och flyttrål från till . Norska, brittiska, ryska, irländska och holländska fartyg svarar för större delen av fångsten. EU, och kom överens om att fiskeridödligheten skulle hållas i intervallet 0,15 - 0,20 och att om lekbeståndet sjönk under tröskelvärdet 2 (Bpa) skulle fisket ICES har definierat tröskelvärdet som 0,17 (Fpa). beskattas utom säkra biologiska gränser. Beståndskomponenten i är fortsatt på en låg nivå. för var att fiskeridödligheten bör hållas under motsvarande en fångst under . överenskomna TAC:en bör omfatta alla områden i vilka makrill fiskas. Gällande regleringar för nordsjökomponenten bör bibehållas. beslutades om en TAC på ton för EU, och och på ton för NEAFC:s internationella vatten. var TAC på ton för EU, och och på ton för NEAFC:s internationella vatten. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2001/02:152 Ansvarsfullt fiske - svenska prioriteringar för EU:s framtida fiskeripolitik.