prop · GP03164 · 2002-03-20 00:00:00 — Detta skulle emellertid medföra att personer som påbörjar en institutionsvistelse skulle få sin ersättning indragen utan att ha fått behålla hel aktivitetsersättning eller sjuk- ersättning . I syfte att motverka olägenheterna av en sådan ordning avser regeringen att göra vissa ändringar i kungörelsen (1971:831) om pensionsbelopp enligt 10 kap. 2 § första stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring så att de som bli intagna eller senare skall få behålla en allt större andel av förtidspension ju de blir intagna. En lösning skulle då kunna vara att den som blir intagen får behålla av folkpensionen under de därpå följande fyra månaderna, medan den som blir intagen eller oktober får behålla av folkpensionen under de därpå följande månaderna . Den som blir intagen 2002 skall helt slippa reduktion av folkpensionen. 9.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Bestämmelserna i 10 kap. 2 § lagen om allmän försäkring (AFL) som upphävts vid reformeringen av förtidspensionssystemet ersätts nu med nya bestämmelser om sjukersättning och aktivitetsersättning i 16 kap. 20 och 21 §§ AFL. Denna paragraf, som är ny, innehåller bestämmelser om att sjukersättning och aktivitetsersättning inte skall utges när den försäkrade vistas på en institution på statens bekostnad. I första stycket anges vilka slags institutionsvistelser som medför att förmånerna inte skall betalas ut och de på detta sätt skall vara tillfälligt indragna. Förmånerna skall vara tillfälligt indragna när den försäkrade är häktad eller är intagen i kriminalvårdsanstalt. En person anses intagen i kriminalvårdsanstalt även vid tillfällig vistelse utom anstalten, t.ex. vid permission eller frigång. Den som avviker från en anstalt är naturligtvis fortfarande att anse som intagen och hans eller hennes ersättning skall vara tillfälligt indragen. Sjukersättning och aktivitetsersättning skall heller inte betalas ut när en person vistas i ett särskilt ungdomshem (s.k. § 12-hem) för att där verkställa sluten ungdomsvård. Bestämmelsen omfattar däremot inte det fallet att en person vistas i ett särskilt ungdomshem för att beredas vård med stöd av lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) eller socialtjänstlagen (2001:453, SoL). I dessa fall har nämligen kommunen att svara för kostnaderna för den enskilda placeringen. Om den intagne placeras utanför kriminalvårdsanstalt enligt 34 § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt (KvaL) skall aktivitets- ersättningen/sjukersättningen inte längre vara indragen. För den tid under vilken sådan placering pågår skall det i stället göras avdrag för uppehälle enligt 21 §. Detta innebär att de som placeras enligt 34 § KvaL kommer att behandlas på samma sätt som de som dömts till s.k. kontraktsvård. Återförs en person från en sådan placering till en kriminalvårdsanstalt tillämpas åter reglerna i förevarande paragraf. Sjukersättningen och aktivitetsersättningen skall inte betalas ut för tid under vilken den försäkrade är intagen i den mån sammanlagt överstiger . Förmånen skall därvid inte betalas ut för tiden efter det att den försäkrade varit intagen . Detta gäller fram till den trettionde dagen före den dag under vilken den försäkrade skall friges. Om en person som varit placerad enligt 34 § KvaL återförs till en kriminalvårdsanstalt, utgör vistelsen i kriminalvårdsanstalten en fort- sättning av den vistelse som föregick nämnda placering utanför anstalten. Förmånerna får således behållas under av den sammanlagda vistelsen i anstalten. När det gäller häktade personer är det inte på förhand känt om den försäkrade kommer att vara intagen i . Även i en sådan situation skall dock förmånen inte betalas ut för tid efter den sextionde dagen av frihetsberövandet. Visar det sig senare att det sammanlagda frihetsberövandet kom att understiga , får rättelse vidtas. I andra stycket föreskrivs att sjukersättning och aktivitetsersättning betalas ut för tid under vilken den försäkrade verkställer fängelsestraff utanför kriminalvårdsanstalt enligt 33 a § KvaL. Det gäller sådan vistelse utanför anstalten som kan medges av straffverkställigheten och som innebär att den försäkrade bor utanför anstalten. Sådan verkställighet utgör ett led i frigivningsförberedelserna och förenas med elektronisk intensivövervakning. Den som på detta sätt verkställer fängelsestraff utanför anstalt är fortfarande inskriven vid anstalten. Bestämmelsen innebär att den som på detta sätt verkställer fängelsestraff utanför anstalt omfattas av socialförsäkringssystemet. Den som olovligen avviker från en verkställighet av fängelsestraff utanför anstalt omfattas däremot inte av detta undantag. I sådant fall skall huvud- bestämmelsen i första stycket tillämpas. Varken sjukersättning eller aktivitetsersättning betalas ut för tid under vilken den intagne olovligen vistas utanför anstalten. I tredje stycket finns en beräkningsregel i de fall förmånerna inte skall betalas ut för del av kalendermånad. Sjukersättningen och aktivitets- ersättningen skall då för dag räknat anses utgöra en trettiondel av månadsbeloppet. Vidare kan enligt fjärde stycket förmån som inte skall utges ut till den försäkrade betalas ut till nära anhörig som för sitt uppehälle är beroende av den försäkrade. Detta motsvarar vad som gäller enligt 10 kap. 2 § andra stycket AFL. Liksom skall sådan anhörigutbetalning medges endast om det är påkallat efter en behovsprövning. Vid utbetal- ning av del av förmånen till anhörig skall i första hand den inkomstrelaterade ersättningen användas så att den försäkrade i sådant fall tillgodoräknas pensionsrätt. 16 kap. Prop. Denna paragraf, som är ny, innehåller bestämmelser om att den som är berättigad till sjukersättning eller aktivitetsersättning skall betala för uppehälle för tid under vilken han eller hon på grund av s.k. kontraktsvård vistas i ett hem för vård eller boende eller ett familjehem som avses i SoL. Betalning för uppehället sker endast genom avdrag från sjukersättning och aktivitetsersättning. Om den försäkrade även har efterlevandepensionsförmåner enligt 4 eller 6 kap. lagen om efter- levandepension och efterlevandestöd till barn eller arbetsskadelivränta görs i detta fall endast ett gemensamt avdrag från samtliga dessa förmåner. Vid förtida uttag av inkomstgrundad ålderspension kan en försäkrad uppbära såväl sjukersättning som inkomstgrundad ålderspension. Även i sådant fall skall det göras ett gemensamt avdrag från förmånerna. Avdraget beräknas på samma sätt som för ålders- pensionärer enligt 14 kap. 9 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP). Se vidare kommentaren till den paragrafen. 9.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:000) om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt Bestämmelserna i denna paragraf ändras på så sätt att syssel- sättningsplikten för intagna som får sjukersättning eller aktivitets- ersättning i stället skall gälla intagna som har beviljats sådan förmån. Detta innebär att sysselsättningspliktens omfattning inte ändras om en sådan förmån tillfälligt dras in med stöd av 16 kap. 20 § AFL. 9.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring Denna paragraf, som är ny, innehåller bestämmelser om att arbetsskadelivränta inte skall betalas ut när den försäkrade vistas på en institution på statens bekostnad. Detta gäller endast s.k. egenlivränta. Bestämmelsen motsvarar vad som föreskrivs om aktivitetsersättning och sjukersättning i 16 kap. 20 § AFL, varför det hänvisas till kommentaren till den paragrafen. Denna paragraf, som är ny, innehåller bestämmelser om att den försäkrade skall betala för uppehälle vid s.k. kontraktsvård. Betalning sker genom avdrag från livräntan. Bestämmelsen motsvarar vad som föreskrivs i 16 kap. 21 § AFL. I vissa fall kan en försäkrad uppbära livränta även efter och den försäkrade kan då med livräntan uppbära inkomstgrundad ålderspension, garantipension eller Även i detta fall skall det göras ett gemensamt Prop. 2001/02:164 avdrag från förmånerna. 9.4 Förslaget till lag om ändring i lagen om (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension Bestämmelserna i denna nya paragraf innebär att betalning för uppehälle i vissa fall skall tas ut genom ett avdrag från den försäkrades I första stycket anges att den försäkrade skall betala för uppehälle för som han eller hon är intagen i kriminalvårdsanstalt eller är Samma gäller den som har dömts till s.k. kontraktsvård och därför vistas i ett sådant hem för vård eller boende eller familjehem som avses i SoL. Skyldigheten att betala för uppehälle avser i sistnämnda fall dock endast den del av vistelsen för vilken kriminalvården svarar för Har det i en brottmålsdom angetts hur långt fängelsestraff som skulle ha utdömts om fängelse valts i stället för skyddstillsyn med särskild behandlingsplan, betalar kriminalvården för den dömdes Därvid svarar kriminalvården för kostnaderna för tiden från intagningens början fram till tidpunkten för en tänkt villkorlig frigivning beräknad efter det alternativa fängelsestraff som angetts i domen. tiden därefter svarar den intagnes hemkommun för kostnaderna. Bestämmelserna i denna paragraf innebär att en intagen skall betala för den tid av vistelsen i ett hem för vård eller boende eller familjehem för vilken kriminalvården svarar för kostnaderna. enligt denna paragraf inte tas ut för tid under vilken kommunen svarar Kommunens möjligheter att ta ut ersättning från den intagne för den tid under vilken kommunen svarar för kostnaderna regleras i SoL. Betalning för uppehälle skall ske genom att gör ett avdrag från den försäkrades ålderspension samt garantipension enligt lagen om garantipension och eventuellt äldreförsörjningsstöd. uttag av inkomstgrundad ålderspension kan en pensionsberättigad med ålderspension uppbära sjukersättning eller livränta enligt 4 Vidare kan sådan livränta i vissa fall utges även för tid efter det att den försäkrade har fyllt . I sådana fall skall det göras ett gemensamt avdrag från dessa förmåner. Andra stycket innehåller föreskrifter om hur avdraget för uppehälle Enligt huvudregeln uppgår avdraget till för varje dag den försäkrade är häktad eller intagen. Vidare skall den försäkrade få behålla ett visst minsta belopp av sina förmåner. utgöra högst en tredjedel av vad som annars skulle ha utgetts. skyddsbelopp beräknas på summan av de förmåner som ingår i underlaget för avdraget. I tredje stycket föreskrivs att avdrag inte skall göras om den försäkrade verkställer fängelsestraff utanför kriminalvårdsanstalt enligt 33 a § KvaL. I kommentaren till 16 kap. 20 § AFL har angetts vad sådan placering Som nämnts ovan kan en pensionsberättigad i vissa fall med Prop. 2001/02:164 ålderspensionen uppbära sjukersättning eller livränta enligt 4 kap. LAF. Om sjukersättningen eller livräntan skall dras in på grund av sådan institutionsvistelse i fall som avses i 16 kap. 20 § AFL respektive 6 kap. 8 § LAF, skall det inte göras något avdrag från ålderspensionen. 9.5Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:798) om ändring i lagen (1998:702) om garantipension I denna paragraf införs en hänvisning till 14 kap. 9 § LIP, vilket innebär att den som uppbär garantipension skall betala för uppehälle vid sådan institutionsvistelse som anges i 14 kap. 9 §. Som anges i den paragrafen sker betalning genom ett avdrag bl.a. från garantipension. Bestämmelserna om reduktion av garantipension i denna paragraf upphävs. I stället tillämpas bestämmelserna i 14 kap. 9 § LIP, vilket anges i 5 kap. 1 § denna lag. 9.6Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn I första stycket görs den ändringen att reduktion skall inte göras om den pensionsberättigade även har inkomstgrundad ålderspension, garanti- pension eller äldreförsörjningsstöd. I sådant fall tillämpas endast bestämmelserna om avdrag från ålderspension 5 kap. 1 § lagen 10 a § lagen om äldreförsörjningsstöd. Vidare görs ett tillägg i första stycket om att reduktion inte skall ske när den försäkrade verkställer fängelsestraff utanför anstalt enligt 33 a § KvaL, se vidare kommentaren till 16 kap. 20 § andra stycket AFL. pensionsberättigade vistas utanför en kriminalvårdsanstalt enligt 34 § KvaL skall pensionsförmånerna inte reduceras enligt förevarande paragraf utan avdrag i stället göras enligt 14 a §. I såväl första som andra stycket införs ett förtydligande om att avrundning skall ske till närmast högre krontal. Denna paragraf, som är ny, innehåller bestämmelser om att en pensionsberättigad skall betala för uppehälle för tid under vilken han eller hon på grund av s.k. kontraktsvård vistas i ett hem för vård eller boende eller ett familjehem som avses i socialtjänstlagen. ske genom avdrag från efterlevandepensionsförmåner enligt 4 och 6 kap., Prop. 2001/02:164 dvs. omställningspension och änkepension jämte garantipension till Även aktivitetsersättning och sjukersättning samt arbets- skadelivränta ingår i underlaget för denna ersättning, se förslagen rörande 16 kap. 21 § AFL. Bestämmelsen är inte tillämplig på den som även uppbär inkomstgrundad ålderspension, garantipension eller äldreförsörj- ningsstöd. I sådant fall skall betalning för uppehälle i stället ske enligt 14 kap. 9 § LIP, 5 kap. 1 § lagen om garantipension och 10 a § lagen om äldreförsörjningsstöd genom ett gemensamt avdrag från dessa förmåner. Avdraget enligt denna paragraf beräknas på samma sätt som för ålderspensionärer enligt 14 kap. 9 § LIP. Se vidare kommentaren till den paragrafen. 9.7Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. I sista stycket görs ett tillägg som innebär att en person kan vara berättigad till bostadstillägg även om sjukersättning eller aktivitets- ersättning inte skall betalas på grund av att personen är intagen på sådan institution som avses i 16 kap. 20 § AFL. En förutsättning för att det i detta fall skall kunna föreligga rätt till bostadstillägg är att ersättningen är indragen endast på grund av institutionsvistelsen. I denna paragraf införs ett nytt tredje stycke med vissa tidsgränser för bostadstillägg till den som är intagen i kriminalvårdsanstalt. utges inte bostadstillägg. Bostadstillägget skall i sådant fall dras in efter det att vistelsen i kriminalvårdsanstalten inleddes eller verkställigheten av fängelsestraffet på annat sätt påbörjades. Med det sistnämnda avses det fallet att den försäkrade börjar verkställa ett fängelsestraff medan han eller hon fort- farande vistas i ett häkte. Den försäkrade får behålla bostadstillägget för tid under vilken han eller hon har varit häktad. Vidare får oavsett strafftidens längd bostadstillägg utges från och med före frigivningen eller för tid under vilken den försäkrade verkställer fängelsestraff utanför anstalt enligt 33 a § KvaL. En förutsättning för bostadstillägg är naturligtvis att den försäkrade har beviljats en sådan huvudförmån som utgör en förutsättning för rätt till bostadstillägg. Som framgår av 2 § sista stycket medför en tillfälligt indragen sjukersättning eller aktivitetsersättning på grund av institutionsvistelsen inte något hinder för rätt till bostadstillägg. I denna paragraf, som är ny, finns en beräkningsregel för de fall att den försäkrade är intagen på en institution och därvid får sin huvudförmån tillfälligt indragen eller får avdrag för uppehälle från denna. Den bidragsgrundande inkomsten skall i dessa fall beräknas som om den försäkrade faktiskt erhöll huvudförmån och detta utan avdrag för Prop. 2001/02:164 uppehälle. I andra stycket införs en föreskrift om att vad som föreskrivs i 17 a § skall gälla även vid beräkning av reduceringsinkomst. Detta medför att förändringar av huvudförmånen på grund av en vistelse på institution på statens bekostnad inte påverkar bostadstilläggets storlek. 9.8Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:853) om äldreförsörjningsstöd I denna paragraf, som är ny, finns bestämmelser om att den som berättigad till äldreförsörjningsstöd skall betala för uppehälle genom avdrag från stödet vid vistelse på vissa institutioner. Bestämmelserna motsvarar dem i 14 kap. 9 § LIP. Sammanfattning av betänkandet Pension på institution (SOU 2000:112) Enligt direktiven skall vi sträva efter att de som har rätt till social- försäkringsförmåner behandlas enhetligt i fråga om inverkan av en insti- tutionsvistelse på deras ekonomiska förhållanden. Avsikten är emellertid inte att föreslå ändringar i sjukvårdshuvudmännens och kommunernas möjlighet att debitera en intagen avgift för uppehället. Vi har undersökt hur många personer som fick sin folkpension reducerad per på grund av de var intagna på institution på statens bekostnad. Antalet var endast cirka 600 personer. Av dessa hade 563 förtidspension/sjukbidrag och 36 ålderspension. En änkepension och en barnpension var reducerad. Härav var 520 personer intagna i kriminal- vårdsanstalt. Resterande vuxna personer måste ha varit häktade. Möj- ligen kan någon person ha verkställt sluten ungdomsvård. Någon kan ha bott på elevhem vid specialskola. Av de intagna förtidspensionärerna hade fått förtidspension på grund av missbruksrelaterade diagnoser, på grund av psykiska störningar och beteende- störningar som inte är drogrelaterade och på grund av somatiska sjukdomar. Vi gör bedömningen att det inte är lämpligt och knappast heller praktiskt möjligt att införa enhetliga bestämmelser om vilken inverkan en insti- tutionsvistelse på allmän bekostnad skall ha på rätten till en förmån från socialförsäkringarna. Man kan enligt vår mening inte bortse från att de olika förmånerna inom socialförsäkringen har skiftande karaktär och ofta skall tillgodose helt olika behov. I stället bör liksom särskilda bestämmelser utformas för varje förmån och slag av institutionsvistelse. Enligt förslag i Ds 2000:39 och Ds 2000:40 skall fr.o.m. 2003 ersättning vid långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsätt- ning av arbetsförmågan i fortsättningen inte vara en pensionsförmån utan en förmån från sjukförsäkringen. Ersättningen skall utgå i form av aktivitetsersättning för personer i åldern och för övriga i form av sjukersättning. Våra förslag bygger på att denna ändring Vi föreslår att personer som är intagna i kriminalvårdsanstalt, häktade eller verkställer sluten ungdomsvård skall få behålla sin aktivitets- ersättning eller sjukersättning av institutions- vistelsen, varefter förmånen skall vara vilande. Från och med den trettionde dagen före frigivningsdagen skall förmånen åter utbetalas. intagna inom kriminalvården har sysselsättningsplikt och får viss ersättning, om de deltar i sådan sysselsättning som anvisas dem. långvarig utbetalning av aktivitetsersättning eller sjukersättning skulle kunna ha en direkt passiviserande effekt, vilket bör undvikas. andra rehabiliteringssynpunkter är det rimligt att dessa förmånstagare har samma ekonomiska villkor som övriga intagna i kriminalvårdsanstalt och Dessa måste avstå från inkomst från sitt förvärvsarbete. aktivitetsersättning/sjukersättning skall, liksom när förtidspension reduceras för den som är intagen, kunna utbetalas till den förmåns- berättigades anhöriga om de för sitt uppehälle är beroende av honom Den som uppbär aktivitetsersättning/sjukersättning och på statens bekostnad genomgår skyddstillsyn med särskild behandlingsplan (s.k. kontraktsvård) i ett hem för vård eller boende eller i ett familjehem skall av institutionsvistelsen betala ersättning för uppehälle med /dag, dock högst med en tredjedel av förmånen. att samma ekonomiska villkor kommer att gälla under hela behand- Efter en tänkt tidpunkt för villkorlig frigivning kommer liksom kommunen att kunna ta ut ersättning med högst /dag En ålderspensionär som är intagen i kriminalvårdsanstalt, är häktad eller genomgår s.k. kontraktsvård i ett hem för vård eller boende eller i ett familjehem skall få behålla ålderspensionen. Däremot skall han eller hon betala ersättning för uppehälle med /dag, dock högst med en tredjedel av pensionsförmånen. Ersättningen skall tas ut genom att gör motsvarande avdrag från sådana ålderspensions- förmåner som den betalar ut. Denna ersättning tas ut av Ålderspensionsförmånerna utgör, till skillnad från aktivitetsersättning och sjukersättning, varaktiga förmåner som är avsedda att utbetalas under resten den av pensionsberättigades liv. övergripande princip bör emellertid vara att en ålderspensionär vid en institutionsvistelse inte skall få behålla pensionsförmånerna fullt ut och få sina levnadskostnader täckta av det allmänna. målsättning bör enligt vår mening vara att motverka att sådan överkompensation uppkommer och göra detta på ett sådant sätt att det i möjligaste mån blir lika ekonomiska villkor för intagna ålders- Vill man ha enhetliga ekonomiska villkor för ålderspensionärer som vistas inom kriminalvården, återstår enligt vår mening inte något annat sätt än att skapa en ordning enligt vilken dessa får vidkännas samma Om denna sätts till ett fast belopp per dag, får man enhetlighet mellan intagna ålderspensionärer i kriminalvårdsanstalt och dem som finns tillfälligt på kommunala eller landstingskommunala institutioner. Enligt vår mening finns det inte några hinder mot att ta ut ersättning för uppehälle av personer som verkställer fängelsestraff. Ett uttag av ersätt- ning från intagna ålderspensionärer innebär inte ekonomiska villkor än . Det innebär inte heller att de får sämre ekonomiska villkor än övriga intagna som vanligtvis får avstå från förvärvsinkomster. ett särskilt värde i att ålderspensionärer på olika institutioner tydligt får se att de har kostnader för uppehälle med samma belopp. att en ersättning tas ut i stället för att pensionen reduceras. kassan skall ta ut ersättningen genom avdrag vid utbetalning av pensionsbeloppet och ersättningen skall tillfalla den allmänna för- Vi föreslår ingen ändring i de antagna reglerna som träder i kraft om reduktion av efterlevandepensioner. är främst att reduktionsregler för personer som uppbär efterlevande- pensionsförmåner vid institutionsvistelse kan förutses komma att bli tillämpliga på ytterst få personer. Däremot föreslår vi, att även den som uppbär efterlevandepensionsförmåner till vuxna och genomgår s.k. kontraktsvård skall betala ersättning för uppehälle. Arbetsskadelivräntan kommer enligt förslagen Ds 2000:40 att vara samordnad med aktivitetsersättningen eller sjuk- ersättningen. Vi föreslår därför att arbetsskadelivräntan skall vara vilande som de nämnda ersättningarna när den försäkrade är intagen i kriminalvårdsanstalt, häktad eller verkställer sluten ungdoms- vård på ett särskilt ungdomshem. Nuvarande bestämmelser om sjukpenning, föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och smittbärarpenning vid intagning på institution skall inte ändras. Vi föreslår heller inte någon ändring i nuvarande regler för när handikappersättning och vårdbidrag kan utbetalas vid institutions- vistelse. Vi anser att den som har rätt till ålderspension, aktivitets- ersättning eller sjukersättning skall kunna uppbära bostadstillägg, om strafftiden inte överstiger . Detta bör gälla även under tid när deras aktivitetsersättning eller sjukersättning är vilande. Dessa personer kan normalt komma att vara inne i ordinarie permissionsgång efter sex månaders intagning och behöver då tillgång till sin bostad. I andra fall bör bostadstillägget dras in senast när huvudförmånen blir vilande. Den som är häktad får dock alltid behålla bostadstillägget. Vi anser också att den som har eller har skaffat en bostad i anslutning till frigivningen skall ha möjlighet att oavsett strafftidens längd få bostadstillägg som föregår frigivningen. Eftersom frågor rörande bostadstillägg bereds inom lägger vi inte fram något författningsförslag om detta. Vår bedömning är att förslagen sammantaget inte ger några ökade kostnader för det allmänna. De medför inte heller några EG-rättsliga konsekvenser, eftersom de endast berör förmåner från svensk social- försäkring för den som vistas på en institution här i landet.