prop · GP03100d2 · 2002-04-15 00:00:00 — Trots dessa svårigheter kan en jämförande analys ändå ge en uppfattning om tillförlitligheten hos olika konjunkturbedömare, och kanske framför allt ge en indikation på hur stora fel som kan betraktas som normala. Syftet är dock inte att rangordna prognosmakare. Av diagram 13.1 framgår att prognosmakarna tenderade att göra fel av ungefär samma storleksordning för både BNP, inflation och arbetslöshet för . var prognosfelen för BNP-tillväxten stora. BNP-tillväxten överskattades i genomsnitt , vilket kan jämföras med att genomsnittsfelen endast var hälften så stora. Senast BNP- tillväxten överskattades i samma utsträckning var för de prognoser som gjordes för . reviderades BNP-tillväxten successivt ned av samtliga prognosmakare.10 Diagram 13.1 Genomsnittliga absoluta prognosfel 1.Genomsnitten avser de fel, i absoluta tal, som gjordes i fyra prognoser avseende 2001, dvs. och , samt och . Siffrorna inom parentes anger genomsnittlig publiceringsvecka. Prognosurvalet har gjorts så att tidpunkten för prognosen i så stor utsträckning som möjligt sammanfaller med tidpunkt för publicering. 2.Prognosmakare: (FID), (), (), (), Landsorgansitationen (LO), Nordea (NB), (), ,() och Svenskt näringsliv (SN). 3.År 2000 saknas höstprognos för FSB och vårprognos för . För dessa har konsensusprognosen i stället antagits. 4.HUI:s BNP-prognos är inte direkt jämförbar med andra prognosmakares eller med nationalräkenskapernas utfall. Anledningen är att beräknar prognosen för BNP genom att summera komponenterna i försörjningsbalansen priser. De relativprisförändringar som skett beaktas därmed inte i prognosen (men däremot i nationalräkenskapernas utfall). Källor: , och . Förutom BNP är inflationen och arbetslösheten centrala prognosvariabler. Överlag var prognosprecisionen betydligt bättre för dessa variabler, även om prognosfelen för inflationen var betydligt större än . Inflationsutfallet, mätt med KPI, var som tidigare nämnts oväntat högt. De flesta prognosmakare missbedömde både den deprecierande kronan och den inhemska inflationen, framför allt i de prognoser som gjordes . 10 De flesta av fjolårets höstprognoser som ingår i utvärderingen färdigställdes före (undantaget , och ). Ett antal prognosmakare publicerade kort efter händelsen reviderade prognoser eller kommenterade den tidigare prognosen mot bakgrund av händelsen. digt en hög inflation till följd av en hög tillväxt, men ingen prognosmakare lyckades förutsäga både den svaga tillväxten och den höga inflationen. Den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden förutsågs däremot av samtliga prognosmakare. Prognosprecisionen är god även för de prognoser som gjordes . De flesta bedömares prognoser över arbetslösheten låg dock något högre än utfallet, till skillnad från Fi- nansdepartementet som underskattade arbetslösheten något. Det är vanskligt att jämföra konjunkturbedömare endast utifrån prognoser . Osäkerheten i form av exempelvis olika publiceringsdatum blir givetvis stor. I tabell 13.2 visas därför glidande medelvärden för genomsnittliga prognosfel avseende BNP-tillväxt för ett antal prognosmakare . Överlag kan noteras att skillnaderna mellan olika prognosmakare är små. En förklaring till detta är att bedömare har tillgång till samma information och att informationen tolkas på ett liknande sätt. Det kan också vara ett uttryck för att prognosmakare tar intryck av varandras bedömningar. Samtliga prognosmakare gör betydligt bättre bedömningar än den så kallade naiva prognosen, som innebär att en prognos som görs vid år t är identisk med utfallet för år t 1. Nästan alla prognosmakare har generellt sett haft en positiv bias, dvs. man har överskattat BNP-tillväxten, . Under de starka tillväxtåren 1999 och 2000 underskattades dock utvecklingen. Det tycks alltså som att de flesta prognosmakare tenderar att underskatta tillväxten i högkonjunktur och överskatta den i lågkonjunktur. 2001/02:100 BILAGA 1 Tabell 13.2 Genomsnittligt absolut prognosfel för BNP- tillväxten Procentenheter, glidande medelvärden 1.Genomsnitten avser de absoluta fel som gjordes , dvs. och våren föregående år, samt och våren innevarande år. Felen är dessutom beräknade som glidande medelvärden. Detta innebär att 2001 ingår de fel som gjordes för åren 19972001. Genomsnitten avser därför totalt 20 prognoser per kolumn. 2.Medelfelet visar medelvärdena av samtliga prognosmakares absoluta prognosfel. 3.Den naiva prognosen innebär att den prognos som görs år t sätts lika med utfallet för år t1. Källor: , och . 2001/02:100 BILAGA 2 Beskrivning av jämförelsenorm.............................................................................. Norm för inkomstbeskattningen........................................................................... Norm för indirekt beskattning av förvärvsinkomster.......................................... Norm för mervärdesskatten................................................................................... Norm för punktskatter........................................................................................... Redovisning och beräkningsmetoder .................................................................... Skatteavvikelserna i sammandrag........................................................................... Indirekt ...........................................................beskattning av förvärvsinkomster Skatteavvikelserna fördelade på utgiftsområden Beskrivning .............................................................av enskilda skatteavvikelser Kostnader i tjänst och allmänna avdrag Icke saldopåverkande ..........................................................................avvikelser 2001/02:100 BILAGA 2 Skatteavvikelser fördelade på skatteområden.................................................. Skatteavvikelser fördelade på utgiftsområden................................................. Samhällets stöd till företag och hushåll redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns också stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning. Om ett sådant stöd slopas leder det till en budgetförstärkning för offentlig sektor. De betecknas därför som saldopåverkande skatteavvikelser. I likhet med vad som gäller för statens olika utgifter är varje skatteavvikelse ett uttryck för en politisk vilja. De kan t.ex. syfta till att påverka den disponibla inkomsten för vissa hushåll, kostnaderna för vissa företag eller priserna på vissa typer av varor eller tjänster. I vissa fall kan det vara administrativa skäl som talar för att ett visst stöd utformas som en skatteavvikelse istället för ett bidrag som redovisas på statsbudgetens utgiftssida. I andra fall kan avvikelsen vara en förutsättning för den nivå på skatten som tas ut generellt. Skatteavvikelser kan således vara väl motiverade. För att ge regering och riksdag ett mer fullständigt underlag för prioriteringar mellan olika områden i budgetarbetet är det dock angeläget att redovisningen av de olika offentliga utgiftsprogrammen kompletteras med en redovisning av de stöd som lämnas på statsbudgetens inkomstsida. Därutöver skapar den samtidiga förekomsten av skattepliktiga och icke-skattepliktiga transfereringar på budgetens utgiftssida behov av kompletterande redovisning. Blandningen av skattepliktiga och ickeskattepliktiga transfereringar innebär att de kostnader, som redovisas på statsbudgetens utgiftssida för dessa stöd, inte är direkt jämförbara. För att få jämförbarhet mellan stöd som sker genom skattepliktiga och ickeskattepliktiga transfereringar behövs en redovisning av hur mycket olika ickeskattepliktiga transfereringar skulle behöva höjas vid en skattebeläggning utformad så att hushållens disponibla inkomster hålls oförändrade. En sådan skattebeläggning skulle medföra ökade offentliga utgifter finansierade genom ökade skatter men inte påverka budgetsaldot. Därför betecknas skattebefrielsen som icke-saldopåverkande skatteavvikelser. 2001/02:100 BILAGA 2 I denna bilaga redovisar regeringen en sammanställning av skatteavvikelserna för inkomståren 19992003.1 Sammanställningen omfattar såväl saldopåverkande som ickesaldopåverkande skatteavvikelser. 2 Beskrivning av jämförelsenorm För att identifiera en skatteavvikelse måste det existerande skattesystemet sättas i relation till en jämförelsenorm. Den jämförelsenorm som har använts vid beräkningen av skatteavvikelserna i denna bilaga utgår i huvudsak från principen om likformig beskattning, vilket också var en av grundpelarna skattereform. Avvikelsen från en enhetlig beskattning kan uppfattas som en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till den enhetliga eller som en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. För skattesanktionerna har någon fullständig genomgång av lagstiftningen ännu inte gjorts. Enbart enstaka sanktioner finns därför redovisade i denna bilaga. I detta sammanhang innebär principen om likformig beskattning att beskattningen inom varje skatteslag skall vara enhetlig och utan undantag. Skatteavvikelseredovisningen beaktar således inte fördelningen av skatteuttaget mellan olika typer av skatter såsom inkomstskatter, indirekta skatter på förvärvsinkomster, mervärdesskatt, och punktskatter. Därför preciseras jämförelsenormen separat inom vart och ett av de olika skatteslagen inkomstskatt, indirekt beskattning av förvärvsinkomst, mervärdesskatt och punktskatt. För inkomstbeskattningen finns det en gemensam norm för vad som är en inkomst. Den innebär att den samlade inkomst som skall beskattas enhetligt motsvaras av sum- 1 En redovisning av skatteavvikelserna av detta slag har lämnats som en bilaga till regeringens ekonomiska vårproposition. 2001/02:100 BILAGA 2 man av konsumtionsutgifterna och nettoförmögenhetens förändring . Beskattningsperiodens längd skall vara ett kalenderår eller ett 12 månader långt räkenskapsår. Det finns dock ingen gemensam norm för vad skattenivån i de olika inkomstslagen - inkomst av tjänst, inkomst av kapital och inkomst av näringsverksamhet - skall uppgå till. Det förhållandet att skattenivån för de olika inkomstslagen skiljer sig åt påverkar således inte skatteavvikelseberäkningarna. Vidare gäller att olika grad av progressivitet i skatteskalan är förenlig med jämförelsenormen under förutsättning att individer med lika höga inkomster betalar lika mycket i skatt. Likaså är skattereduktioner förenliga med under förutsättning att de är generella och inte gynnar vissa grupper av skattskyldiga eller inkomster av vissa typer av aktiviteter. Därutöver har bl.a. följande preciseringar gjorts av för inkomstbeskattningen: Sparande skall ske med beskattade inkomster. Värdestegring skall beskattas när den uppkommer och inte vid realisationstillfället. Värdet av hushållsarbete och fritid skall inte ingå i skattebasen. Offentliga transfereringar skall utgöra skattepliktig inkomst. Den implicita avkastning i form av boendetjänster som egnahemsägaren eller bostadsrättsinnehavaren erhåller skall utgöra skattepliktig inkomst. Avskrivningar i näringsverksamhet skall hanteras efter ekonomisk livslängd. Norm för indirekt beskattning av förvärvsinkomster Enligt för indirekt beskattning av förvärvsinkomster skall socialavgifter och allmän löneavgift eller särskild löneskatt utgå på all ersättning för utfört arbete. Sådana ersättningar som är förmånsgrundande för olika socialförsäkringar skall ingå i underlaget för socialavgifter och allmän löneavgift. Övriga ersättningar för utfört arbete skall ingå i underlaget för särskild löneskatt. Nivån på den särskilda löneskatten avses återspegla vad som i ekonomisk mening kan anses vara skattein- nehållet i socialavgifterna och den allmänna löneavgiften. Vidare är i detta fall en enhetlig skattesats för respektive skatt eller avgift. för mervärdesskatten är att i princip all yrkesmässig omsättning av varor och tjänster skall beskattas med normalskattesatsen. Undantaget från skatteplikt för uthyrning av fast egendom redovisas dock inte som en skatteavvikelse. Skälet är att i denna del skulle innebära en icke neutral beskattning av boende i hyresrätt och egnahem. Vidare anses det förhållandet att omsättning av finansiella tjänster och försäkringstjänster inte omfattas av mervärdesskatteplikt utgöra en del av i skatteavvikelseredovisningarna. Destinationsprincipen skall tillämpas vid internationella transaktioner. Offentlig myndighetsutövning skall inte vara skattepliktig. Varor och tjänster som subventioneras med offentliga medel skall inte heller vara skattepliktiga, under förutsättning att en mervärdesskattebeläggning av den subventionerade varan eller tjänsten skulle leda till en försvagning av de offentliga finanserna. På punktskatteområdet redovisas skatteavvikelser inom de tre områdena energiskatt, koldioxid- och svavelskatt. För dessa punktskatter anses förekomsten av miljöstyrande skatter och olika skatteuttag beroende på ändamål (t.ex. transport eller uppvärmning) eller utsläppsgrad vara förenlig med . Den lägre koldioxidskattesats som tillämpas för vissa delar av näringslivet anses utgöra en del av eftersom ett avskaffande av nedsättningen skulle kunna leda till större utsläpp av koldioxid i omvärlden. I den redovisning av skatteavvikelser som presenterades ekonomiska vårproposition betraktades emellertid den lägre koldioxidskattesatsen för vissa delar av näringslivet som en skatteförmån. För punktskatter på energi som huvudsakligen införts av fiskala skäl (t.ex. energiskatten) är att skatten skall vara proportionell mot energiinnehållet. Den nedsättning av energiskatten som tillämpas för vissa delar av näringslivet betraktas därför som en skatteförmån. Beräkningen av skatteavvikelserna baseras på en periodiserad redovisning. Sådana skatteförmåner som i redovisningen klassificeras som saldopåverkande utgörs av stöd på budgetens inkomstsida där ett avskaffande av förmånen skulle leda till en budgetförstärkning för offentlig sektor. De saldopåverkande skatteavvikelserna redovisas både netto- och bruttoberäknade. En nettoberäknad skatteavvikelse visar storleken på den skattefria transferering som fullt ut kompenserar de skattskyldiga om skatteavvikelsen tas bort. Den nettoberäknade skatteavvikelsen beräknas som det potentiella skattebortfall som i det fall det rör sig om en skatteförmån uppstår på grund av undantaget. Beräkningsmetoden är statisk, dvs. ingen hänsyn tas till de effekter på de olika skattebasernas storlek som uppstår genom gällande skattereglers inverkan på individernas och företagens beteenden. Detta innebär att den beräknade skatteavvikelsen i de flesta fall överskattar den potentiella förändring i skatteintäkterna som skulle uppkomma i det fall skatteavvikelsen slopas. En bruttoberäknad skatteavvikelse visar storleken på motsvarande skattepliktiga transferering. Vid beräkningen av den senare avvikelsen justeras den nettoberäknade avvikelsen upp med hänsyn till den marginalskatt som gäller för det aktuella skattesubjektet. Vid en nettoberäknad avvikelse på exempelvis 100 och en marginalskatt på blir således den bruttoberäknade avvikelsen 133 (=100/(1-0,25)). Redovisningen är av olika skäl inte fullständig. En anledning är att det i många fall saknas underlag för att beräkna skatteavvikelserna. En annan är att någon fullständig genomgång av skattelagstiftningen avseende skattesanktioner ännu inte gjorts. Därför bör man inte fästa någon större vikt vid den samlade omfattningen av de här redovisade avvikelserna. 2001/02:100 BILAGA 2 Icke saldopåverkande skatteavvikelser utgörs huvudsakligen av olika offentliga transfereringar som helt eller delvis är skattebefriade. Om dessa skatteavvikelser slopades skulle visserligen skatteintäkterna öka men skulle de offentliga utgifterna öka vid oförändrade politiska mål. För dessa skatteavvikelser beräknas endast en bruttoavvikelse. Den visar hur mycket utgifterna på den ifrågavarande transfereringen skulle behöva öka för att lämna hushållens disponibla inkomster opåverkade vid en skattebeläggning av transfereringenIbetä .kandet Förmåner och sanktioner (SOU 1995:36) och ekonomiska vårproposition finns en mer uttömmande beskrivning av jämförelsenormer och beräkningsmetoder vid skatteavvikelseberäkningarna. I tabell 1 och 2 i slutet av denna bilaga redovisas resultatet av beräkningarna. I tabell 1 redovisas skatteavvikelserna uppdelade på skatteområden för inkomståren 19992003. De icke saldopåverkande skatteavvikelserna är samlade i slutet av tabellen. I anslutning till tabellen ges en kortfattad beskrivning av de enskilda skatteavvikelserna. Avvikelsens nummer i denna beskrivning svarar mot numret i den första kolumnen i tabell 1. Ett u i tabellen visar att avvikelsen har upphört eller kommer att upphöra ett visst år. Ett blankt fält i tabellen visar att avvikelsen inte existerade under ett eller för vilken avvikelserna redovisas. Ett streck i tabellen (-) visar att avvikelsen inte har kunnat beräknas. En nolla i tabellen (0,00) visar att avvikelsen har beräknats men att den är . I tabell 2 redovisas de enskilda skatteavvikelserna fördelade på utgiftsområden. I redovisningen av skatteavvikelser beaktas endast redan beslutade regelförändringar. Till följd av regeländringar har sju skatteavvikelser tillkommit sedan föregående års redovisning. De nya skatteavvikelserna utgörs av förmån av miljövänliga tjänstebilar, begränsningsregel för fastighetsskatt på småhus, skattereduktion för avgiften till 2001/02:100 BILAGA 2 arbetslöshetskassa, sjöfartsstöd, kostnadsersättning till statligt anställda, regional nedsättning av socialavgifter samt reducerad mervärdesskattesats på böcker och tidskrifter. Vidare har det genomförts regeländringar som påverkar omfattningen av vissa skatteavvikelser. Till dessa hör sänkningen av fastighetsskatten för eget hem (dvs. småhus som inte upplåts med hyresrätt eller bostadsrätt) från av taxeringsvärdet och sänkningen av fastighetsskatten för fastigheter som taxeras som hyreshus från . Slutligen innebär höjningarna av koldioxidskatten och energiskatten på el, som genomförts inom ramen för den gröna skatteväxlingen, en utvidgning av ett antal skatteförmåner inom punktskatteområdet. I detta avsnitt ges ett sammandrag av skatteavvikelserna. I kommentarerna används genomgående uppgifter om de bruttoberäknade avvikelserna. De saldopåverkande skatteavvikelser som redovisas här förväntas uppgå till . Den största avvikelsen i tjänsteinkomstbeskattningen är arbetsgivares pensionskostnader för arbetstagare som för beräknas uppgå till . Avvikelsen beror på att den marginalskatt som tjänstepensioner träffas av vid utbetalningstillfället i genomsnitt avviker från den marginalskatt som den anställdes förvärvsinkomster träffas av då arbetsgivarens kostnader för tryggandet av pensionen uppkommer. I beskattningen av näringsverksamhet orsakas de största skatteförmånerna av reglerna om avsättning till periodiseringsfond och av överavskrivningar av inventarier. Dessa avvikelser beräknas uppgå till drygt 6,1 respektive . Skatteförmånerna i kapitalinkomstbeskattningen beräknas minska , framförallt till följd av prisnedgången på aktiemarknaden och höjda taxeringsvärden för småhus och bostadsrätter. Den största skatteavvikelsen i kapitalinkomstbeskattningen förväntas vara avkastningsskatten på pensionsmedel. Denna skatteförmån orsakas av att avkastningsskatten på pensionsmedel uppgår till av en schablonmässigt beräknad avkastning i stället för till av den faktiska avkastningen. För beräknas den uppgå till . Därefter kommer kapitalvinst på aktier som orsakas av att värdeökning beskattas först vid avyttringen och inte när värdeökningen äger rum. Denna avvikelse beräknas uppgå till för . En annan stor skatteavvikelse i kapitalinkomstbeskattningen är kapitalvinstbeskattningen på egna hem och bostadsrätter. Denna skatteförmån orsakas delvis av att endast en del av vinsten tas upp till beskattning, men huvudsakligen av att värdeökningen beskattas först då den realiseras och inte när den uppstår. beräknas den uppgå till brutto. Skattesanktionerna inom kapitalinkomstbeskattningen minskar fram för att därefter öka. Indirekt beskattning av förvärvsinkomster De saldopåverkande skatteförmåner som härrör från socialavgifterna beräknas uppgå till för , vilket motsvarar en ökning med . Den största skatteförmånen inom mervärdesskatteområdet är den reducerade beskattningen av livsmedel som för beräknas uppgå till brutto. Den näst största skatteförmånen or- sakas av undantaget för lotterier och spel. Denna skatteförmån beräknas uppgå till brutto . Därefter kommer personbefordran med 2003. Inom punktskatteområdet ger skatten på diesel och skattebefrielsen för biobränslen upphov till bruttoberäknade förmåner på sammanlagt . Det differentierade skatteuttaget på fossila bränslen ger en beräknad skatteförmån på . Befrielsen från att betala energiskatt på bränsle och el i industrin och växthus- och jordbruksnäringen ger upphov till en förväntad bruttoberäknad skatteförmån på . Totalt beräknas skatteförmånerna inom punktskatteområdet öka . Ökningen beror till stor del på att normalskattesatsen för el, som utgör för skattesatserna på olika fossila uppvärmningsbränslen och på elektrisk kraft, har höjts stegvis . Ökningen beror även på att användningen av biobränslen har ökat. De icke saldopåverkande avvikelserna som redovisas här beräknas för uppgå till ca brutto. De icke saldopåverkande avvikelserna har minskat avsevärt . Den största minskningen beror på att det särskilda grundavdraget för pensionärer upphör fr.o.m. . 5.3Skatteavvikelserna fördelade på utgiftsområden I tabell 2 redovisas skatteavvikelserna fördelade på utgiftsområden. Avvikelser som inte kunnat hänföras till något enskilt utgiftsområde redovisas som generella avvikelser. 2001/02:100 BILAGA 2 största saldopåverkande avvikelserna återfinns inom utgiftsområdena näringsliv, ekonomisk trygghet vid ålderdom, kommunikationer och kultur m.m. Andra utgiftsområden som har stora saldopåverkande avvikelser är allmän miljö- och naturvård, samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt energi. 2001/02:100 BILAGA 2 Tabell 1 Skatteavvikelser fördelade på skatteområden Kostnadsersättning till viss personal på Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner Förmån av fri resa vid anställningsinter- Förmån av fri utbildning vid personalav- Förmån av miljövänliga tjänstebilar Ersättning för blod m.m. Intäkter vid försäljning av vilt växande Kostnadsersättning i form av utlands- Kostnadsersättning till statligt anställ- Tjänsteinkomster förvärvade vid vistel- Tjänsteinkomster förvärvade på ut- Arbetsgivares kostnader för arbetstaga- Ersättning till offer för nationalsocia- Kostnader i tjänst och allmänna avdrag Avdrag för dubbel bosättning Avdrag för resor till och från arbetet Avdrag för avgift till arbetslöshetskassa Underskott i aktiv näringsverksamhet Underskott i litterär verksamhet m.m. 2001/02:100 BILAGA 2 Avyttring av näringsfastighet och bo- Avdrag för resor till och från arbetet Bidrag till regionala utvecklingsbolag Matching credit klausuler i olika dubbel- Rabatter och liknande från ekonomiska Avsättning till personalstiftelse (pension) Anläggning av ny skog m.m. Nedskrivning av lager och pågående arbe- -0,14 -0,10 Utdelning på aktier i onoterade bolag Kapitalvinstbeskattning på eget hem och -1,99 -10,80 -1,39 -7,56 F. Kostnader i kapital G. Skattereduktioner m.m. Anställningsstöd genom kreditering av 2001/02:100 BILAGA 2 Skattereduktion för anslutning till bred- Skattereduktion för avgiften till arbetslös- Ägare av vissa fastigheter Nedsättning i stödområde A och B Nedsättning med viss inriktning på mind- Försäljning av tomtmark och byggnader Försäljning av bildkonst (<300 000 kr/år) Böcker, tidskrifter m.m. Konserter, teatrar m.m. Försäljning av bildkonst (>300 000 kr/år) 2001/02:100 BILAGA 2 Ideella föreningar (exkl. konserter, idrott, Tidpunkt för inbetalning i byggnads- och Avdrag för ingående skatt Ingående skatt på jordbruksarrende