prop · GP03188 · 2002-05-27 00:00:00 — Satsningen på kompetensutveckling inom ITiS bygger på lärarnas eget ansvarstagande för ett lärande i arbetet, där de skall känna ett kraftfullt stöd från skolledning och handledare. Parallellt stöds utvecklingen i kommunerna genom ekonomiskt stöd till utbyggnaden av infrastrukturen för IT i skolan. Sammantaget skall insatserna medverka till att skolan tar till vara möjligheterna som den nya tekniken ger att utveckla lärandet. Arbetet mot mobbning och för att stärka skolans värdegrund Regeringen har gjort stora insatser mot mobbning och för att stärka de grundläggande demokratiska värderingarna i skolan skolans värde- Av mycket central betydelse i detta sammanhang är insatserna mot mobbning i skolan. Skollagen och läroplanen har skärpts och är tydliga i det ansvar som vilar på rektor, lärare och andra specialister inom Skr. 2001/02:188 skolan. Under /drevs ett särskilt värdegrundprojekt för att öka kunskaperna och sprida erfarenheter om arbetet med skolans värdegrund. Vidare ledde ett skolprojekt där syftet bl.a. var att utveckla metoder och arbetssätt för att motverka sexuella trakasserier och könsrelaterad mobbning. Dessa erfarenheter sprids nu bl.a. genom fortbildningsinsatser för lärare. De största insatserna för att stävja alla former av mobbning i skolan bedrivs på det lokala planet. I många skolor och kommuner är detta arbete högt prioriterat. För att stödja det lokala utvecklingsarbetet mot mobbning driver regeringen en nationell kampanj mot mobbning gemensamt med Barnens Rätt I Samhället (), , elev- organisationerna, lärarnas fackliga organisationer och många andra. Kampanjen som kallas Tillsammans skall samla alla goda krafter för att lyfta fram bra exempel, de arbetsmetoder och de organisationer man kan samarbeta med i kampen mot mobbning och annan kränkande behandling. Tillsammans vill också skapa mötesplatser, ge inspiration och erbjuda verktyg till alla skolpersonal, elever och föräldrar som vill och kan motverka kränkande behandling. hade Tillsammans nått 2 av 3 svenska grundskolor vilka aktivt deltagit i antimobbnings- arbetet. Reformering av utbildning för elever med funktionshinder Enligt den nationella handlingsplanen för handikappolitiken bör elever med funktionshinder, på samma sätt som övriga barn och ungdomar, ha möjlighet att bo med sina föräldrar eller i deras närhet och gå i en skola i närheten av hemmet. Frågor om attityder och bemötande är centrala liksom en ökad specialpedagogisk baskompetens hos arbetslagen i skolan. Förutsättningarna för vuxna studerande med funktionshinder bör stärkas. För att nå detta mål och öka möjligheterna till måluppfyllelse för barn, unga och vuxenstuderande med funktionshinder har ett genomgripande reformarbete skett . , (SPM) bildades . SPM ansvarar för undervisningen av döva och hörselskadade, döva och hörselskadade med utvecklingsstörning samt dövblindfödda barn och ungdomar i åldrarna . SPM skall vid de tvåspråkiga (teckenspråk och svenska) specialskolorna erbjuda en undervisning som så långt som möjligt motsvarar den som erbjuds i grundskola eller grundsärskola. bildades av de olika statliga resurser som redan tidigare fanns för stöd i specialpedagogiska frågor inom t.ex. i skolan och ett antal statliga resurscenter. Syftet med samordningen är att på ett kraftfullt sätt kunna stödja skolhuvudmännen. har i uppdrag att ge specialpedagogiskt stöd även för vuxenutbildning. Därutöver har medel tillförts för att anpassa och utveckla läromedel för vuxna med funktionshinder, och för att utveckla distansmetoder och IT- läromedel som riktar sig till studerande som har teckenspråk som första Dessutom har regeringen tillsatt en Läromedelsutredning (dir. 2001:65) med uppgift att göra en översyn av statens engagemang för framställning och anpassning av läromedel och studiematerial för barn, elever och vuxna med funktionshinder i förskola, skola och vuxen- En kommitté (dir 2001:100) som har till uppgift att se över den obligatoriska särskolan, gymnasiesärskolan och särvux har tillsats. Kommitténs övergripande uppdrag är att föreslå hur den framtida utbildningen bör utformas t.ex. i fråga om mål, innehåll, organisation och Kommittén skall också ta ställning till om utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning skall ske inom särskilda skolformer (särskolan och särvux) eller om , gymnasieskolan och komvux på ett bättre sätt kan ge dessa elever en utbildning som svarar mot deras behov och förutsättningar. har det skett en markant ökning av antalet elever Det finns oroande signaler om att elever på felaktiga grunder skrivs in i särskolan. Det är enligt regeringen viktigt att ett beslut om mottagande i särskolan fattas på korrekta grunder eftersom beslutet har vittgående konsekvenser för den enskilde, t.ex. när det gäller möjligheter till fortsatta studier. Elever i behov av särskilt stöd skall inte tas emot i särskolan om de inte tillhör särskolans personkrets. på regeringens uppdrag utarbetat allmänna råd om utredning och beslut om mottagande i särskolan. och utvecklingen av vuxenutbildningen som pågått är en unik satsning på vuxen- Vid utgången av har den gett mer än 800 000 personer möjlighet att kunna komplettera sin tidigare utbildning. av dem som deltar i är personer som troligen aldrig annars skulle ha fortsatt att studera. Erfarenheterna från har legat till grund för det fortsatta arbetet med vuxnas lärande. reformerings- och förnyelsearbetet skall fullföljas. Ett viktigt område är att vidga tillgången till lärande för den enskilde individen i detta sammanhang är de lärcentra som finns i många kommuner viktiga. annat är det arbete som pågår med att utveckla vägledning och olika former för validering av vuxnas faktiska kunskaper. Det statliga stödet till vuxenutbildningen fortsätter även efter 2002. kommer det att finansiera ca 47 000 platser i kommunerna och ca 7 000 årsstudieplatser i folkhögskolan. För att möta arbetslivets förändrade krav på utbildning har den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) etablerats som en ny Den utvecklar och fördjupar såväl ämneskunskaper som den kunskap som utvecklas i arbetslivet. ningarna skall bedrivas i nära samverkan med arbetslivet och utgå från Ungefär en tredjedel av utbildningstiden skall förläggas till arbetslivet och blir därmed ett verkligt lärande i arbetet. formen är flexibel både när det gäller formerna för anordnande och sättet Skr. 2001/02:188 att möta arbetslivets krav på ny kunskap. Det är angeläget att motverka den sociala snedrekryteringen i högskolan och öka mångfalden. Regeringens proposition Den öppna högskolan antogs av i och innehåller ett stort antal initiativ och 975 miljoner kronor i nya resurser för att stärka kvaliteten, vidga rekryteringen till högskolan och utveckla högskolans roll i det livslånga lärandet. läggs genom lagen om likabehandling av studenter i högskolan. utbildning och breddat basår ger fler studenter de förkunskaper som Krav på pedagogisk utbildning för alla som skall anställas som lektor eller adjunkt i högskolan lägger grunden för en nödvändig pedagogisk förnyelse. ge ett kraftigt ökat utbud och en samlad ingång till IT-stödd distans- utbildning för studenter. akademiker bättre möjligheter på den svenska arbetsmarknaden. Internationell rörlighet stimuleras. En ny magisterexamen förbättrar för- utsättningarna att locka fler till ett livslångt lärande. Utbyggnaden av högskolan är en satsning för att skapa ytterligare 100 000 högskoleplatser mellan 1997 och Regeringens ambition är att högskolan skall skapa utvecklingskraft och fungera som kulturbrytare för det nya kunskapsbaserade arbetslivet. Expansionen av den högre utbildningen och en breddad rekrytering måste åtföljas av en förstärkning av kvaliteten i utbildningen. har skapat ett kvalitetsutvärderingssystem för universitet och högskolor som ger både tydliga besked om utbildningens kvalitet och ger goda incitament för utveckling av kvaliteten. kvaliteten i all högskoleutbildning och forskarutbildning med intervall En kvalitetsutvärdering kan leda till att en utbildning inte bedöms uppfylla kvalitetskraven. Lärosätet får då tillfälle att rätta till Om utbildningen vid en förnyad granskning fortfarande inte uppfyller kraven kan examenstillståndet återkallas. en radikal förstärkning av kvalitetsarbetet vid svenska universitet och Nytt studiestöd och rekryteringsbidrag Det nya studiemedelssystem som trädde i kraft har förbättrat studenternas villkor betydligt. bidragsdelen har höjts med nära och att skuld- sättningen minskar i motsvarande mån. utan reducering av studiemedlen har ökat betydligt och studiebidraget har Det förbättrade studiestödet med minskad lånebörda innebär sannolikt att tröskeln för personer utan akademisk Skr. 2001/02:188 bakgrund att pröva högskolestudier sänks, vilket kan bidra till en Det nya rekryteringsbidraget som skall fatta beslut om , kommer att vara ett viktigt instrument för att få fler vuxna med kort utbildning att börja studera. Genom att besked om rekryteringsbidrag skall kunna ges i samband med beslut om utbildningsplats kan utbildningen bli mer attraktiv. Rekryteringsbidraget föreslås kunna ges på två nivåer och kan omfatta högst . Landets kommuner skall kunna använda rekryteringsbidraget som ett verktyg i sin uppsökande verksamhet för att stimulera till studier på grundläggande och gymnasial nivå. Folkbildningen har en stark ställning i . Den har en nyckelroll när det gäller att försvara, vitalisera och utveckla demokratin och att mot- verka klyftor i kunskaps- och informationssamhället. Folkbildningen har spelat en utomordentligt viktig roll för att höja kunskapsnivån i sam- hället, inte minst genom sitt arbetssätt som öppnar möjligheter till kunskapssökande för var och en utifrån egen erfarenhet och förut- sättningar. Många människor som annars inte skulle söka kunskap och lärande har genom folkbildningen stimulerats till fortsatt lärande. Folkbildningen är föremål för en statlig utvärdering. Utredaren skall göra en bedömning av i vad mån statens syften med statsbidraget till folkbildningen har infriats. Regeringen kommer att ställa medel till folkbildningens förfogande för att folkbildningen själv, parallellt med den statliga utvärderingen, tillsammans med berörda aktörer skall utarbeta ett samlat dokument om dess framtida roll och uppgifter. Ett sådant underlag blir ett värdefullt komplement till utvärderingen när regeringen skall formulera motiven för sitt framtida stöd till folkbildningen. 1.2Hög ambitionsnivå fordrar tydliga insatser Mot den ideologiska bakgrund som tecknas inledningsvis har regeringen höga ambitioner för utbildningen. Alla barn skall kunna delta i förskola eller annan barnomsorg där grunden läggs för det livslånga lärandet. Alla barn skall mötas med respekt och få en bra utbildning och därmed ges reella förutsättningar att nå kunskapsmålen i . Alla ungdomar skall erbjudas en gymnasieutbildning och så långt som möjligt få sitt förstahandsval tillgodosett. Utbildningen skall ge den nödvändiga kunskapsgrunden för yrkeslivet, för att klara sig väl i samhället och för vidare studier. Vuxenutbildningen skall ge personer med kort utbildning nya möjligheter. Högskolan byggs ut kraftigt med målet att av en årskull skall ha påbörjat högskolestudier . Det är regeringens ambition att examinationen i forskarutbildningen skall fördubblas . Hela utbildningssystemet måste stå öppet för människor oavsett ålder Skr. 2001/02:188 som har behov av att förkovra sig. genomfört en rad reformer på utbildningsområdet, vilket redovisats tidigare. Förändringar har bl.a. skett inom den högre utbildningen och regeringen koncentrerar sig i denna skrivelse på utvecklingen inom förskola, skola och vuxenutbildning. Svensk skola i internationell jämförelse I många avseenden når svensk utbildning mycket långt och är ett inter- nationellt föredöme. I stora undersökning , där 32 länder deltog, mättes kunskaper inom tre områden, läsförståelse, matematiskt och naturvetenskapligt kunnande. Både faktisk läsförmåga och attityder till läsning undersöktes. Svenska femtonåringar presterade över genomsnitt i läsförståelse, matematiskt och naturvetenskapligt kunnande. Endast tre länder hade signifikant bättre resultat än . Även om resultaten i matematiskt kunnande är relativt goda är de dock inte på samma nivå som läsning och skrivning. Det råder ett starkt samband mellan läsintresse och läsförmåga. Jämfört med OECD-genomsnittet anser en högre andel av de svenska eleverna att det är viktigt att läsa. Trots att den svenska skolan hävdar sig väl i internationella studier måste målet sättas högre. Jämfört med regeringens och höga målsättningar om att alla skall ges en god utbildning finns allvarliga brister. Var tionde elev som lämnar är inte behörig till gymnasieskolans nationella program eftersom eleven inte har godkänt i ett eller flera av ämnena svenska, svenska som andra språk, engelska eller matematik. Andelen elever som får slutbetyg i gymnasieskolan och blir högskolebehöriga ökar . Men fortfarande finns det elever som börjar gymnasieskolan och som inte slutfört utbildningen . Det finns olika orsaker till avhoppen och en övervägande del återkommer till gymnasiestudier bl.a. inom ramen för komvux och slutför där sin gymnasieutbildning. Bland dem som fullföljer gymnasie- skolan når alla inte de kunskapsmål som krävs för högskolebehörighet. Dessa brister i skolornas måluppfyllelse måste åtgärdas och kräver om- fattande insatser. Ambitionsnivån måste vara hög. Detta ställer skolan inför stora utmaningar framöver. Statens roll i det decentraliserade utbildningssystemet måste stärkas Sedan ett årtionde tillbaka är skolan . Regeringens uppfattning är att denna överföring av makt från centrala instanser till ansvariga nära verksamheten har varit både nödvändig och bra och skall därför bestå. Det är helt enkelt inte möjligt att på central nivå fatta bra beslut om den konkreta utformningen av verksamheten i 6 000 olika skolor eller för mer än en miljon elever. Genom att lägga stor makt över genomförandet och organisationen av verksamheten lokalt kan besluten på ett bättre sätt baseras på lokala förhållanden. Det är också kommunerna som har det största ansvaret för verksamheten i fråga om genomförandet, skolutveckling och kompetensutveckling av lärare. Det kommunala ansvaret fyller också ett viktigt demokratiskt syfte. 2001/02:188 Skolan är en gemensam angelägenhet och genom att kommunen ansvarar för skolan blir det möjligt för medborgarna att påverka beslut om skolan genom val och demokratisk påverkan. Det pågående arbetet i syftar bl.a. till att ytterligare förtydliga det kommunala ansvaret för kvaliteten i utbildningen. Staten har en central roll för att garantera alla barn, ungdomar och vuxna en likvärdig utbildning av hög kvalitet. Därför fastställer staten skolans styrdokument genom lagar, förordningar och läroplaner och kursplaner. Staten ansvarar också för lärarutbildningen samt gör insatser för forskning och utveckling samt tillser att utvecklings- och förändringsarbetet drivs framåt. Skolans värdegrund gäller lika för alla skolor och skolformer oavsett huvudman. Mot bakgrund av bristerna i skolans resultat är det, enligt regeringens bedömning, nödvändigt att staten stärker sin roll och tar ett tydligare ansvar för att följa upp och granska att de nationella målen nås och att kvaliteten upprätthålls. 1.3Insatser för att höja utbildningens kvalitet Utgångspunkten för regeringens utbildningspolitik är tydlig. Utbildningskvaliteten skall stärkas - allas rätt till kunskap och bildning betonas. En sådan politik bidrar till att öka människors möjligheter att leva ett gott liv och stärker hela samhället. De höga ambitionerna om en god utbildning för alla gör det nödvändigt att nu ta ytterligare initiativ för att uppnå en nationellt likvärdig och kvalitativt god utbildning i hela landet och i alla skolor. Ett huvudmoment i en framåtsyftande politik för att stärka skolan är att förbättra kvalitetsarbetet. En grundläggande förutsättning för att detta kvalitetsarbete skall kunna bli framgångsrikt är dock att skolan har till- räckliga resurser. Det resurstillskott som skolan tillförs genom det riktade statsbidraget är därför nödvändigt för att kvalitetsarbetet i skolan skall kunna ges den kraft som behövs. Regeringen identifierar i denna skrivelse också en rad strategiska utvecklingsområden för de kommande årens reformarbete på skolområdet. 2 Ett förstärkt kvalitetsarbete Regeringens bedömning: Ett decentraliserat och målstyrt system kräver en omfattande och noggrann nationell uppföljning, utvärdering, granskning och tillsyn kombinerad med konsekventa insatser för att ut- veckla det lokala kvalitetsarbetet. Kvalitetsarbetet behöver stärkas i hela skolsystemet, från förskola till vuxenutbildning. Varje förskola, skola och vuxenutbildning måste ta ansvar för sitt eget kvalitetsarbete och kommunen måste fullt ut ta sitt ansvar för uppföljningen av att skolan lever upp till detta. Ansvaret för att alla barn, ungdomar eller vuxna får en likvärdig utbildning är gemensamt och måste förvaltas väl i varje skola och i varje kommun. Det ställer krav på väl utvecklade former för att säkra kvaliteten i verksamheten. Nationell likvärdighet i ett decentraliserat system förutsätter att staten inte bara fastställer nationella mål utan också systematiskt följer upp och granskar att målen uppnås. Kraftsamlingen kring kvalitetsarbetet måste få genomslag i alla skolor och i alla kommuner. Detta kräver ett stärkt kvalitetsarbete på alla nivåer lokalt i verksamheten, i kommunen och på nationell nivå. På verksamhetsnivå är kvalitetsarbetet grundat i vardagen och i mötet mellan elev och lärare. Utgångspunkten måste vara att möta varje elevs förutsättningar, behov och intressen. Regeringen gör bedömningen att varje förskola, skola och vuxen- utbildning måste ta ett tydligare ansvar för det egna kvalitetsarbetet och för den egna utvecklingen. Det gäller oberoende av skolform och huvudman. Likaså måste huvudmännen svara för att deras skolor lever upp till detta ansvar. har en utveckling liknande den som aviseras inom förskola, skola och vuxenutbildning skett inom universitet och hög- skolor. Att högskoleutbildningen expanderar kraftigt gör det särskilt viktigt att kontrollera kvaliteten och stimulera kvalitetsarbetet i verk- samheterna. Regeringen anser att det nu är nödvändigt att på motsvarande sätt betona granskning och systematiskt kvalitetsarbete inom hela utbild- ningsområdet. Detta bör ske på såväl individuell nivå i dialogen mellan elev, lärare och föräldrar som på lokal och nationell nivå. Detta får också konsekvenser på myndighetsnivå. 2.1Förbättrad information om elevens studieutveckling i En utbildning av hög kvalitet kännetecknas av att varje elev känner till och förstår målen för sin utbildning. I en sådan utbildning arbetar lärarna och eleverna tillsammans för att utforma elevens väg mot de nationella målen. Hur kunskapsutvecklingen ser ut och vilka insatser som behövs utvärderas sedan löpande av lärare och elev i dialog med föräldrarna. Därför finns skäl att i och motsvarande skolformer ytterligare utveckla formerna för information om insatser i skolan och vad eleven behöver göra för att nå målen. Utvecklingssamtal och individuella utvecklingsplaner Regeringens bedömning: Skolan bör ges en tydligare skyldighet att in- formera föräldrar och elever om elevens studieutveckling kontinuerligt . Utvecklingssamtalen har här en viktig roll och kompetensutvecklingsinsatser bör genomföras för att förbättra informationen. Informationen bör grunda sig på en utvärdering av elevernas utveckling i relation till målen i läroplanen och i kursplanerna för år 5 och 9. Detta bör regelmässigt leda fram till en framåtsyftande individuell utvecklingsplan. Planen bör visa vilka ytterligare insatser eleven behöver för att nå målen för utbildningen och vilka överens- kommelser som lärare, elev och föräldrar ingått. Formerna för hur de individuella utvecklingsplanerna bör regleras bör dock av integritets- och rättsäkerhetsskäl bestämmas först när sekretessfrågorna är klargjorda. Utvecklingssamtal varje termin och betyg i i är de former av information om elevens studieresultat som är reglerade för del. Dessutom förekommer olika typer av kontakter muntligt och skriftligt, individuellt och kollektivt. I ett väl fungerande utvecklingssamtal får eleven och föräldrarna klara besked om elevens studieresultat och utveckling i relation till målen i läroplanen och kursplanerna. Utifrån kursplanernas mål skall läraren allsidigt utvärdera varje elevs kunskapsutveckling och muntligt och skriftligt redovisa detta för eleven och hemmen. Läraren skall dessutom, med utgångspunkt i föräldrarnas önskemål, fortlöpande informera elever och hem om studieresultat och utvecklingsbehov. Av grundskoleförord- ningen (1994:1194) framgår vidare att vårdnadshavaren har rätt att begära skriftlig information som ett komplement till utvecklingssamtalet, men att sådan information inte får ha karaktären av betyg. Det innebär att informationen inte får vara formaliserad eller standardiserad och att den inte heller får lämnas utan att detta överenskommits i det enskilda fallet. I senaste attitydundersökning har de flesta föräldrar och elever angett att de är nöjda med den information de får i utvecklings- samtalen. Men att de flesta är nöjda kan inte vara tillräckligt utvecklingssamtalen är viktiga för alla elever och det finns därför skäl att ytterligare förstärka insatserna för att förbättra kommunikationen mellan Skr. 2001/02:188 skola och hem. Tydligare information om elevens studieutveckling Målet måste vara att alla elever och föräldrar känner till de mål som finns i läroplan och kursplaner. Stöd skall sättas in för elever som riskerar att inte nå målen. Regeringen anser därför att skolorna bör ta ett tydligare ansvar för informationen om elevens studie- utveckling. Elev och föräldrar skall i vara väl förtrogna med elevens utveckling mot målen. Skyldigheten för skolan att informera föräldrar och elever om elevens studieutveckling kontinuerligt behöver göras tydligare. Informationen skall grunda sig på en utvärdering och bedömning av utvecklingen i relation till målen i läroplanen och i kursplanerna för år 5 och 9. Uppföljningen och utvärderingen samt studieplaneringen är en process som är unik för varje elev och därför varken kan eller bör regleras centralt i författningar eller föreskrifter. De överenskommelser som görs i utvecklingssamtalet bör dock regelmässigt leda fram till en framåtsyftande individuell utvecklingsplan för varje elev. Det är viktigt att betona karaktären av den individuella utvecklings- planen. Den skall stödja elevens kunskapsutveckling men inte användas för att bedöma den. En individuell utvecklingsplan skall visa vilka ytterligare insatser eleven behöver för att nå målen. Detta för att stärka elevens rätt att få det stöd och den stimulans den behöver för att gå vidare. Målen som eleverna skall ha uppnått i slutet av det femte skolåret är inte någon examen mellan år 5 och 6, som en elev måste passera för att kunna gå vidare i . Stadierna är avskaffade och elevernas individuella utveckling och väg mot målen kan se mycket olika ut. Regeringen anser att det betygssystem som finns 8 och 9 skall finnas kvar. Betygen ger dock en ofullständig information om elevens väg mot målen. Betyg alltför tidigt riskerar att formalisera synen på elevernas utveckling och ger en alltför torftig information till eleverna och föräldrarna. Av dessa skäl skall heller inte dokumentation av det som kommer ut ur utvecklingssamtalen vara betygsliknande eller användas som omdömen om elevens resultat. Syftet är i stället att skolan, eleven och föräldrarna kommer överens om vad som behöver ske framöver för att eleven skall göra framsteg och nå målen. Ett av de viktigaste syftena med en individuell utvecklingsplan är att tydliggöra det stöd alla elever har rätt att få och att insatserna skall följas upp och diskuteras mellan skola och hem.