prop · GP0384 · 2002-02-06 00:00:00 — Adoptivföräldrar kan t.o.m. helt gå miste om barnårsrätt, om adoptionen sker efter det att barnet fyllt . är situationen för ett adopterat barn som regel sådan att det kan vara befogat med tillgodoräknande av barnårsrätt även efter det att barnet fyllt . Med anledning av konsekvenserna i enskilda fall har regeringen nu gjort bedömningen att reglerna bör ses över i syfte att adoptivföräldrar i de flesta fall skall kunna få barnårsrätt . Ändrade regler får dock inte medföra att adoptivföräldrar till svenska barn behandlas oför- delaktigt jämfört med adoptivföräldrar till utländska barn. Motivet till att de nuvarande reglerna utformats så att föräldrar endast tillgodoräknas barnårsrätt för små barn är att man har bedömt att det är under barnets fyra första levnadsår som det är i störst behov av omvårdnad. Det har därför ansetts motiverat att begränsa barnårsrätten till barn som är högst . Adopterade barn kräver emellertid ofta ex- tra omvårdnad efter adoptionen även om de är äldre än . Regeringen anser därför att reglerna för barnårsrätt vid adop- tion skall ändras och i stället ges en liknande konstruktion som reglerna i föräldraförsäkringen. Det innebär att adoptivföräldrar i stället för att till- godoräknas barnårsrätt för barnets fyra första levnadsår skall kunna till- godoräknas barnårsrätt som de har barnet i sin vård Prop. 2001/02:84 . Barnårsrätt skall i princip inte tillgodoräknas per barn. Undantag kan dock göras om det finns synnerliga skäl. Synnerliga skäl kan till exempel anses finnas om ett svenskt barn som är äldre än adopteras och de biologiska föräldrarna redan har tillgodoräknats med barnårsrätt för barnet. I ett sådant fall bör även adoptivför- äldrarna kunna tillgodoräknas barnår för att inte missgynnas i förhållande till dem som adopterar utländska barn. Vid adoption av andra makens barn eller adoptivbarn eller av eget barn skall dock inte pensionsgrun- dande belopp för barnår tillgodoräknas utöver vad som skulle ha gällt om adoptionen inte ägt rum. Regeringen föreslår mot bakgrund av ovanstående att adoptivföräldrar skall kunna tillgodoräknas barnårsrätt än vad som gällt och som gäller för andra föräldrar. En förälder som un- der januarijuni tagit emot ett barn i syfte att adoptera det skall således kunna tillgodoräknas barnår längst t.o.m. det år som barnet fyller . Om föräldrarna däremot tagit emot barnet under julidecember kan barnår tillgodoräknas längst t.o.m. det år barnet fyller . Reglerna skall träda i kraft och skall gälla retroaktivt . I de fall adoptivföräldrar skall tillgodoräknas barnårsrätt enligt de före- slagna reglerna kommer enligt gällande regler den av föräldrarna som har den lägsta pensionsgrundande inkomsten tillgodoräknas det pensionsgrundande beloppet. Om föräld- rarnas pensionsgrundande inkomster är lika höga tillgodoräknas modern barnårsrätten. Barnårsrätt enligt de nya reglerna kan i de flesta fall tillgodoräknas med automatik. De befintliga ADB-registren kan dock sakna vissa upp- gifter som behövs för att det skall vara möjligt att automatiskt tillgodo- räkna samtliga adoptivföräldrar barnårsrätt för den retroaktiva tiden. Alla adoptivföräldrar som kan beröras av de ändrade reglerna måste därför ges sådan information att de som inte kan tillgodoräknas barnårsrätt en- ligt de föreslagna reglerna med automatik för den retroaktiva tiden kan göra en anmälan till . En anmälan om rätt att tillgodo- räknas barnårsrätt för retroaktiv tid skall lämnas in till . På grund av den administrativa insats som krävs för genomförandet kan det vara rimligt att beslut för den retroak- tiva tiden lämnas senast vid utgången av 2006. Slopande av den nedre åldersgränsen för rätt till Regeringens förslag: Den nedre åldersgränsen för rätt till pensions- grundande inkomst tas bort för dem som omfattas av det reformerade Ändringen skall gälla fr.o.m. intjänandeåret 1999 med ett ikraftträdande fr.o.m. . Skälen för regeringens förslag: I det reformerade ålderspensions- systemet skall pensionsgrundande inkomst fastställas en per- son varit försäkrad i landet och har haft inkomst som är pensionsgrun- För att pensionsgrundande inkomst skall kunna fastställas måste Prop. 2001/02:84 inkomsten motsvara lägst av det för intjänan- deåret gällande prisbasbeloppet. Pensionsgrundande inkomst kan endast fastställas för den som fyllt under intjänandeåret. Någon övre åldersgräns finns inte. Det reformerade ålderspensionssystemet är i högre grad än ATP-sy- stemet försäkringsmässigt i den meningen att pensionsrätterna skall mot- svara de avgifter som betalas in. betalas allmän pensionsavgift oavsett ålder på hela inkomsten upp till 8,07 inkomstbasbelopp, om in- komsten överstiger av prisbasbeloppet. Den som har en in- komst som understiger betalar inte någon avgift och tillgo- doräknas inte heller någon pensionsgrundande inkomst . Den som är , och som har en inkomst på eller mer, betalar alltså avgift utan att få någon pensionsgrun- dande inkomst. Även arbetsgivarna betalar ålderspensionsavgift för alla oavsett ålder. var det cirka 3 500 personer som betalade allmän pensionsavgift. Den sammanlagda lönesumman var för dessa personer . Pensionsavgifter har betalats in för den lönesumman utan att pensionsrätter har fastställts. En grundläggande princip i det reformerade ålderspensionssystemet är kopplingen mellan avgift och förmån. För att skapa större överensstäm- melse mellan inbetalda avgifter och pensionsgrundande inkomst föreslår regeringen att 16-årsgränsen för rätt till pensionsgrundande inkomst tas bort i det reformerade ålderspensionssystemet. Förslaget att ta bort 16-årsgränsen innebär att det skall fast- ställas pensionsrätter motsvarande i premie- pensionssystemet och motsvarande i fördel- ningssystemet. Utöver pensionsgrundande inkomst kan även vissa grupper, t.ex. för- äldrar till små barn, tillgodoräknas pensionsgrundande belopp. För att kunna bevilja någon pensionsgrundande belopp krävs att personen har fyllt men inte . Pensionsgrundande belopp finansieras med statliga ålderspensionsavgifter. Avgiften utgör av de pen- sionsgrundande belopp som fastställs och betalas för den som har fyllt , men inte . Regeringen anser inte att det finns skäl att slopa 16-årsgränsen för pensionsgrundande belopp, eftersom de som är i allmänhet inte har rätt att uppbära olika former av socialförsäk- ringsersättningar. De bör rent principiellt inte heller tillgodoräknas pen- sionsgrundande belopp. Ändringen skall träda i kraft fr.o.m. intjänandeår 2004 men skall gälla retroaktivt , då de reformerade reglerna avseende pen- sionsgrundande inkomst trädde ikraft. Skälet till att genomförandetid- punkten föreslås till 2004 är att utvecklingen av de nya ADB-system som krävs för genomförandet av pensionsreformen /2003 är omfattande, som det krävs för att genomföra föränd- ringen för retroaktiv tid. Till följd av retroaktiviteten har tidpunkten för ikraftträdande heller ingen ekonomisk betydelse för den enskilde. Garantipension för personer födda eller Prop. Regeringens förslag: För en ålderspensionär som är född eller tidigare, och vars beräkningsunderlag för garantipension inte över- stiger 0,25 prisbasbelopp, skall underlaget multipliceras med 1,04. För en ogift ålderspensionär vars beräkningsunderlag överstiger 3,16 prisbasbelopp och för en gift ålderspensionär vars beräknings- underlag överstiger 2,8275 prisbasbelopp, skall beräkningsunderlaget inte räknas om. För ålderspensionärer vars beräkningsunderlag överstiger 0,25 pris- basbelopp, men understiger 1,354 prisbasbelopp, skall beräkningsun- derlaget multipliceras med 1,5174 och sedan minskas med 0,1193 prisbasbelopp. För en ogift ålderspensionär vars beräkningsunderlag är lägst 1,354 prisbasbelopp, men understiger 1,529 prisbasbelopp, skall beräk- ningsunderlaget multipliceras med 1,343 och sedan ökas med 0,1168 prisbasbelopp. För en ogift ålderspensionär vars beräkningsunderlag är lägst 1,529 prisbasbelopp, men högst 3,16 prisbasbelopp, skall underlaget upp till 1,51 prisbasbelopp höjas till 2,17 prisbasbelopp och underlaget till den del det överstiger 1,51 prisbasbelopp multipliceras med 0,60. För en gift ålderspensionär vars beräkningsunderlag är lägst 1,354 prisbasbelopp, men högst 2,8275 prisbasbelopp, skall beräkningsun- derlaget upp till 1,34 prisbasbelopp höjas till 1,935 prisbasbelopp och till den del det överstiger 1,34 prisbasbelopp multipliceras med 0,60. Garantipensionen för en ålderspensionär som är född eller ti- digare beräknas sedan som skillnaden mellan det omräknade beräk- ningsunderlaget och den tilläggspension, änkepension, tjänstepension och utländska pension som har ingått i beräkningsunderlaget. Skälen för regeringens förslag: beslutade att avskaffa det särskilda grundavdraget (SGA) för ålderspensionä- rer fr.o.m. (prop. 1999/2000:127 Garantipension för perso- ner födda eller tidigare). Vidare beslutades att SGA, tillsammans med bosättningsbaserad folkpension och pensionstillskott, skall om- vandlas till garantipension fr.o.m. . Efter omvandlingen till garantipension skall den totala allmänna pensionen efter skatteavdrag vara i princip lika stor som före. Beräkningsreglerna för garantipension till personer födda eller ti- digare måste justeras med anledning av att SGA höjdes fr.o.m. . Regeringen aviserade justeringen ekonomiska vårpro- position. Till skillnad från nu gällande regler skall vid beräkning av ga- rantipension även pensioner som understiger lägsta grundavdragsnivå räknas om, trots att skatt inte betalas på så låga pensionsbelopp. Detta är nödvändigt för att undvika alltför stora marginaleffekter. De ändrade reglerna medför också att skillnaderna ökar mellan dem som är födda eller tidigare och dem som är födda eller senare om de enbart uppbär garantipension. Den höjning av SGA och allmänt grundavdrag som skedde påverkar däremot inte beräkningsreglerna. beror på att SGA-höjningen i jämförelse med höjningen av det allmänna Prop. 2001/02:84 grundavdraget medför att pensionsbeloppet i stort sett ökar lika mycket Regeringen föreslår att garantipension till ålderspensionärer som är födda eller tidigare beräknas enligt följande. Om beräkningsunderlaget för garantipension inte överstiger 0,25 pris- basbelopp, skall underlaget multipliceras med 1,04. För en ogift ålderspensionär vars beräkningsunderlag överstiger 3,16 prisbasbelopp och för en gift ålderspensionär vars beräkningsun- derlag överstiger 2,8275 prisbasbelopp, skall beräkningsunderlaget inte räknas om. För ålderspensionärer vars beräkningsunderlag överstiger 0,25 prisbas- belopp, men understiger 1,354 prisbasbelopp, skall beräkningsunderlaget multipliceras med 1,5174 och sedan minskas med 0,1193 prisbasbelopp. För en ogift ålderspensionär vars beräkningsunderlag är lägst 1,354 prisbasbelopp, men understiger 1,529 prisbasbelopp, skall beräk- multipliceras med 1,343 och sedan ökas ålderspensionär vars beräkningsunderlag är 1,529 prisbasbelopp, men högst 3,16 prisbasbelopp, skall underlaget upp till 1,51 prisbasbelopp höjas till 2,17 prisbasbelopp och underlaget till den del det överstiger 1,51 prisbasbelopp multipliceras med 0,60. För en gift ålderspensionär vars beräkningsunderlag är lägst 1,354 pris- basbelopp, men högst 2,8275 prisbasbelopp, skall beräkningsunderlaget upp till 1,34 prisbasbelopp höjas till 1,935 prisbasbelopp och till den del det överstiger 1,34 prisbasbelopp multipliceras med 0,60. Garantipensionen beräknas sedan som skillnaden mellan det omräk- nade beräkningsunderlaget och den tilläggspension, änkepension, tjäns- tepension och utländska pension som har ingått i beräkningsunderlaget. De ändrade reglerna skall träda i kraft fr.o.m. . Den beräk- nade kostnaden för förslaget beräknas till . 6Gemensam utbetalning av premiepension och annan pension enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension Regeringens förslag: Beslut som gäller premiepension skall, i sam- band med utbetalning, kunna fattas av behörig allmän försäkrings- kassa eller av i de fall beslutet skall fattas ge- nom automatiserad behandling för allmän försäkringskassas räkning. Avdrag på grund av återbetalningsskyldighet av för mycket utbetald premiepension får, efter beslut av , även göras på ersättningar som betalas ut enligt andra författningar än lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. Skälen för regeringens förslag: De inkomstgrundade delarna av det reformerade allmänna ålderspensionssystemet består av inkomstpension, tilläggspension och premiepension och regleras i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP). Inkomstpension och tilläggspen- sion administreras av () och försäkringskas- sorna, medan premiepension administreras av Premiepensionsmyndig- heten (PPM). I LIP regleras i vilka frågor respektive PPM har rätt att fatta beslut. Däremot saknas bestämmelser i om vil- ken myndighet som skall betala ut pensionen. Detta regleras i stället i förordningen (1998:1340) om inkomstgrundad ålderspension. Enligt 11 § nämnda förordning får pension enligt LIP, dvs. även premiepension, be- talas ut av RFV. Regeringen anser att all ålderspension skall betalas ut i en gemensam utbetalning. RFV och PPM har, efter samråd, kommit fram till att det är lämpligast om utbetalningen verkställs av försäkringskassorna. I sam- band med utbetalning måste emellertid vissa verkställighetsbeslut fattas. Det gäller främst beslut i frågor om utbetalningsperiodicitet samt om vissa avdrag som skall göras från pensionsbeloppet. Enligt LIP i dess nu- varande lydelse skall alla beslut avseende premiepension fattas av PPM och avseende tilläggspension och inkomstpension av försäkringskas- sorna. Både PPM och skall således fatta vissa beslut i samband med utbetalning av pension. Det finns därmed, åtminstone teo- retiskt, en risk för att de skulle kunna komma fram till olika beslut. Ett verkställighetsbeslut som både PPM och skall ta ställning till är om pensionen skall betalas ut eller en eller . Enligt LIP skall pensionen betalas ut , men av- steg kan göras om pensionen inklusive premiepensionen uppgår till högst eller om den försäkrade begärt att avsteg skall göras. Pensionen skall då betalas ut en eller . Vidare måste vissa beslut som avser avdrag på pensionen fattas för att utbetal- ningen skall kunna verkställas. Ett exempel på ett sådant beslut gäller ut- betalning till socialnämnd vid retroaktivt beviljad pension till personer som till väsentlig del fått sin försörjning från socialnämnden (12 kap. 8 § LIP). Utbetalningen skall motsvara vad socialnämnden har betalat ut i ekonomiskt bistånd och skall avse som den retroaktiva utbe- talningen av pensionen. Vidare får bevis om att rätten till en förmån be- står krävas, när pension betalas ut till en person som är bosatt i utlandet. Om begärda uppgifter inte inkommer inom föreskriven tid hålls utbetal- ningen inne. Vid samtliga ovanstående tillfällen gäller att underlaget för verkstäl- lighetsbeslutet är detsamma både för premiepensionen och för de pensio- ner som administreras av . Bestämmelser som inte gör en gemensam hantering av utbetalningar möjlig medför ett omfattande dubbelarbete och ställer krav på ett betydande informationsutbyte mellan myndigheterna. För att möjliggöra en rationell hantering av pensionsutbetalningar före- slår regeringen mot bakgrund av ovanstående att ges rätt att fatta beslut om premiepension i utbetalningsfrågor. Med nuvarande regler är det möjligt att göra avdrag på premiepension på grund av att en person är återbetalningsskyldig enligt LIP eller annan författning i de fall beslut om återkrav fattats av försäkringskassa eller PPM. Däremot gäller inte det omvända förhållandet. Det saknas möjlig- het att göra avdrag på andra förmåner än de som omfattas av LIP om en person efter beslut av PPM har funnits återbetalningsskyldig av för Prop. 2001/02:84 mycket utbetald premiepension. Regeringen anser inte att denna skillnad Regeringen föreslår därför att avdrag för premiepension, när beslut av PPM om återbetalningsskyldighet föreligger, skall kunna göras även på ersättningar enligt andra författningar än LIP. Detta föranleder ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare och lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård. Regeringen föreslår också att premiepension som betalats tillbaka på grund av att återbetalningsskyldighet föreligger, skall överföras till . 7Kompletteringar av de till det reformerade ålderspensionssystemet anpassade reglerna för efterlevandepension Till följd av ålderspensionsreformen har reglerna för efterlevandepension anpassats till de nya ålderspensionsbestämmelserna. De nya reglerna gäller och arbetet med genomförandet av pensionsreformens skilda delar pågår . I detta arbete har det framkommit behov av komp- letteringar och förtydliganden av reglerna för vilka det lämnas förslag i detta avsnitt. Utöver de förslag som lämnas nedan, lämnas i avsnitt 9.8 lagförslag som endast är ändringar till följd av att förmåner byter namn eller att hänvisningar ändras i och med att de nya efterlevandepensionsbestäm- melserna träder i kraft . 7.1Särskilda regler för efterlevandepension som betalas ut avkortad Regeringens förslag: För de personer vars efterlevandepension i form av folkpension vid utgången av 2002 betalades ut eller skulle ha beta- lats ut med avkortat belopp skall garantipension till efterlevandepen- sion beräknas enligt följande. Garantipensionens basnivå beräknas som 2,15 prisbasbelopp multi- plicerat med en folkpensionskvot och en 15-delskvot. Folkpensionskvoten motsvarar den kvot som är högst av kvoten av antalet år med ATP-poäng, dock högst , dividerat med talet tret- tio och kvoten av antalet bosättningsår i , dock högst , di- viderat med talet fyrtio. Vid beräkning av änkepension för en änka som är född eller senare utgör folkpensionskvoten det antal år som den avlidne tillgodoräknats pensionspoäng dividerat med talet trettio. Om mannen var född eller tidigare skall det antal år som mannen tjänat in i stället divideras med det antal år som krävs för full tilläggspension. 15-delskvoten motsvaras av sådan minskning av garantipension som skett till följd av att kvinnan inte hade fyllt när mannen avled eller när det yngsta barnet fyllde . Garantipensionens basnivå skall därefter trappas av mot ett beräk- ningsunderlag. Beräkningsunderlaget skall motsvara efterlevandepen- sion i form av tilläggspension ökat med det så kallade folkpensions- tillägget sedan det multiplicerats med folkpensionskvoten och 15- delskvoten. Avtrappning av garantipensionens basnivå mot beräkningsunder- laget skall göras i fyra intervaller. I det första intervallet skall garantipensionen minskas med den del av beräkningsunderlaget som överstiger noll men understiger eller är lika av prisbasbeloppet multiplicerat med folkpen- sionskvoten och 15-delskvoten. I det andra intervallet ingår den del av beräkningsunderlaget som överstiger av prisbasbeloppet multiplicerat med folkpen- sionskvoten och 15-delskvoten, men som understiger eller är lika med produkten av 0,72 prisbasbelopp multiplicerat med 15-delskvoten och folkpensionskvoten sedan denna ökats med 1,06944. Beräkningsun- derlaget i intervallet multipliceras med resultatet av talet 0,3481 mins- kat med 0,987 multiplicerat med folkpensionskvoten och därefter minskat med 0,36 multiplicerat med folkpensionskvoten i kvadrat. Be- räkningen innebär att garantipensionen trappas upp om resultatet är positivt medan den trappas ned om resultatet är negativt. I det tredje intervallet trappas garantipensionen upp av den del av beräkningsunderlaget som är större än produkten av 0,72 prisbasbelopp multiplicerat med 15-delskvoten och folkpen- sionskvoten sedan denna ökats med 1,06944 men som är mindre än eller lika med 1,49 multiplicerat med prisbasbeloppet. I det fjärde intervallet minskas garantipensionen av den del av beräkningsunderlaget som överstiger 1,49 gånger prisbas- beloppet. Skälen för regeringen förslag: För den som vid utgången av 2002 uppbär änkepension, omställningspension eller särskild efterlevandepen- sion i form av folkpension och tilläggspension skall pensionen fr.o.m. omvandlas till garantipension och efterlevandepen- sion. skall även de särskilda skattereglerna för alla folkpensionärer avskaffas. Efter omvandlingen skall pensionen efter skatteavdrag vara i princip lika stor som före . Enligt de nuvarande reglerna för efterlevandepension påverkas folk- pensionens storlek av en rad olika faktorer. Folkpensionen avkortas om den avlidne inte har varit bosatt i eller om den av- lidne inte tillgodoräknats med ATP-poäng. Vid änkepension avkortas även folkpensionen om kvinnan inte hade fyllt när mannen avled eller när det yngsta barnet fyllde . För kvinnor som blivit änkor efter 1989 och som är födda eller senare gäller dessutom att folkpensionens storlek är beroende av hur med ATP-poäng som mannen tillgodoräknats . Vid omvandling av efterlevan- depension enligt de anpassade bestämmelserna måste utöver dessa fakto- rer även hänsyn tas till det särskilda grundavdraget (SGA). Reglerna för omvandling av pensionen till 2003 innehåller främst hän- Prop. 2001/02:84 syn till effekterna av att SGA avskaffas. Effekterna av att folkpensionen av skilda skäl kan betalas ut avkortad har inte tidigare bedömts ha sådan betydelse att det motiverar särskilda regler vid omvandlingen. Ytterligare beräkningar av hur utfallet blir för enskilda personer har emellertid nu gjorts inom . Till följd av de många faktorer som in- verkar vid omvandlingen är bilden av effekterna mycket komplex och utan tydligt mönster. Beräkningarna visar dock att effekterna av en av- kortad pension i vissa fall kan bli betydande och att det i flertalet fall in- nebär att personer med efterlevandepension får en lägre nettopension vid omvandlingen. Mot bakgrund av detta finns skäl att anpassa reglerna så att oönskade omfördelningar inte uppkommer. En sådan anpassning av reglerna medför dock en betydande nackdel i och med att reglerna i dessa fall kompliceras betydligt. I valet mellan komplicerade regler eller oönskade omfördelningseffekter anser dock regeringen att utfallet för den enskilde är det väsentligaste. Syftet med omvandlingen är också att så långt möjligt åstadkomma ett neutralt utfall för den enskilde. Regeringen föreslår därför att garantipension till efterlevande skall beräknas enligt särskilda regler för de personer som uppbär eller är berättigade till avkortad folkpension i form av efterlevandepension. De särskilda beräkningsreglerna innebär att garantipensionens basnivå först fastställs. Basnivån skall därefter trappas av mot ett beräkningsun- derlag som motsvarar tilläggspensionen och det s.k. folkpensionstillägg- et. Avtrappningen skall göras i fyra intervall beroende på beräkningsun- derlagets storlek. Vid beräkningen av underlagen till de belopp som skall trappa upp eller trappa ner garantipensionen i respektive intervall bör fem decimaler användas. Kostnaden för den föreslagna justeringen av reglerna beräknas uppgå till . 7.2Rätten till folkpensionstillägg när sjömansinkomst tjänats in Regeringens förslag: För efterlevande till utländsk medborgare skall år , som den avlidne har betalat sjömansskatt för, beaktas vid bestämmande av om det föreligger rätt till och vid beräkning av så kallat folkpensionstillägg till efterlevandepension. Skälen för regeringens förslag: Utländska sjömän på svenska fartyg omfattas av försäkringen för tilläggspension. Något krav på bosättning i uppställs inte. De kan också ha rätt till folkpension om de tjänstgjort på svenska far- tyg och betalat sjömansskatt under något eller några av dessa år. För be- stämmande av om rätt till folkpension föreligger samt beräkning av så- dan pension likställs nämligen dessa år med år för vilka ATP-poäng har tjänats in. Detta gäller även folkpension i form av efterlevandepension om den uppbärs av en efterlevande till en utländsk som omfattas av reglerna. Den ATP-baserade folkpensionen ersätts fr.o.m. av Prop.