prop · GP03101 · 2002-04-12 00:00:00 — När det gäller stödet till barnfamiljer har de båda barnbidragshöjningarna som gjordes 2000 och 2001, och därefter , vardera ökat kost- naderna med . Diagram 3.11 Arbetsmarknad 19972001 Efter en period av hög arbetslöshet har kostnaderna reduce- rats successivt och minskat till , en minskning med eller . Den kraftigaste minskningen var , då kostnaderna gick ned med sam- mantaget . Minskningarna har fortsatt . De förklaras till stor del av ökad sysselsättning och en minskad andel långtidsarbetslösa. minskade arbetslösheten från av arbetskraften som årsgenomsnitt. Kostnader- na för arbetslöshetsersättning, arbetsmarknads- åtgärder m.m. minskade med . Utöver arbetslöshetsersättning finns ytter- ligare ett stort antal former för stöd och bidrag. Aktivitetsstöd (tidigare utbildningsbidrag) är det ekonomiskt viktigaste, men även den statliga lönegarantin vid konkurs är betydelsefull. har det införts ett anställ- ningsstöd som ges till arbetsgivare som en reduktion på skatten via skattekontosystemet. Mellan dessa olika stödformer har förändringar skett . Totalt sett påverkar dock inte dessa, förhållandevis mindre omfattande, stödformer totalbilden av hur statens arbets- marknadskostnader utvecklats . Diagram 3.12 Bistånd och invandring 19972001 Kostnaderna för bistånd och invandring ökade relativt kraftigt , vilket i hu- vudsak var hänförligt till satsningar på återupp- byggnad efter katastrofer och krig samt andra infrastruktursatsningar. ökade dess- utom bidragen till bistånd via () med . har omfördelningar mellan biståndsfor- merna gjorts, så att en större andel av bidragen till FN lämnas via Sida. Den totala ökningen på avser relativt måttliga belopp inom flera olika delområden, bl.a. beroende på höjt biståndsmål och fler flyktingar. Tabell 3.5 Övriga transfereringar Generella bidrag och utjämningsbidrag till kommuner och landsting Nedskrivning av fordran i kommunkontosystemet (engångsbelopp) avgift till EU m.m. Studiestöd / avskrivning av lånefordringar Överföring till Allmänna pensionsfonden Bidrag till näringslivet m.m. via och Bidrag till investeringar i infrastruktur Bidrag till hälso- och sjukvård m.m. För de övriga transfereringar som sammanfattas i tabell 3.5, har kostnaderna ökat med totalt . Denna förändring är dock ett netto av såväl ökningar som minskningar. De viktigaste för- ändringarna avser två poster som sammanhänger med det nya ålderspensionssystemet samt pos- ten Räntebidrag. förs medel till premiepensions- systemet motsvarande den del av inbetalda avgifter som avser premiepensionen. En ytter- ligare förändring är att bl.a. förtidspensionerna numera finansieras helt via anslag på stats- budgeten. Detta har, i kombination med föränd- ringar i uttaget av avgifter till pensionssystemet, lett till att överstiger de löpande överföringarna av avgiftsmedel till AP-fonderna utbetalningarna av pensioner. Mellanskillnaden redovisas som en transferering till AP-fonderna. Denna nettoöverföring till AP-fonderna steg 2001 kraftigt som följd av dels lönesumme- förändringar som ledde till högre inbetalda av- gifter, dels en kvardröjande effekt av avgifts- höjningen som gjordes 2000. Den slutreglering av pensionsrätter som gjordes , med , ledde dessutom till att medel omfördelades från premiepensions- systemet till AP-fonderna. Bland andra viktiga förändringar under perio- den kan nämnas minskningen av räntebidragen för stöd till bostadsbyggande, som från att ha uppgått till i mitten av 90- talet nu i det närmaste avvecklats. Variationerna i jordbruksstödet beror på att det arealbidrag på som utbetalas i samband med årsskifte senarelades för . Därigenom be- lastades 2000 inte med något årsbelopp, medan 2001 belastades med kostnader. Av bidragen till kommuner och landsting på avser s.k. utjämningsbidrag. Denna kostnad motsvaras av en intäkt på ungefär samma belopp, som er- hålls från de kommuner och landsting vilka en- ligt särskilda regler har skyldighet att erlägga ut- jämningsavgift. Intäkten från avgiften redovisas i resultaträkningen för staten som skatteintäkt. Resterande utgör generella statsbidrag till kommuner och landsting varav kommunerna erhåller den större andelen. Kostnader för statens egen verksamhet Kostnaderna för statens egen verksamhet upp- gick till 2001, vilket är en minskning med jämfört med . Personalkostnaderna minskade med främst beroende på att över- föringen av järnvägstrafiken till bolagsform ledde till drygt 3 miljarder lägre personalkostnader. Dessutom blev kostnaderna för pensionsav- sättningar hos () inte lika höga som föregående år då nya försäkrings- tekniska riktlinjer infördes, där bl.a. räntean- tagandet sänktes. 3.2.3Övriga kommentarer till resultaträkningen Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag har ökat med . Resultatet från andelar i var , vilket utgör en ökning med jämfört med . Resultatet i inkluderar i vinst från börsnoteringen av . De finansiella posternas förändring mellan åren uppvisar en nettokostnadsökning med 30 mil- jarder kronor. De finansiella posterna består till största delen av kostnader och intäkter hän- förbara till statsskulden. Att det finansiella nettot försämrats trots minskade kostnader för statsskulden beror på försäljningen av aktier i . Telia-försäljningen genererade en realisations- vinst för staten på före- gående år, vilket förklarar nästan hela minsk- ningen i finansiella intäkter jämfört med . Även de finansiella intäkterna för förvalt- ningen av statsskulden har minskat. Intäkts- minskningen jämfört med föregående år är . har de finansiella kostnaderna för förvaltning av statsskulden minskat med . Netto blir detta en kostnadsminskning på för förvaltning av statsskulden. Netto- kostnadsminskningen förklaras till största delar- na av att räntekostnaderna har minskat med . Orealiserade valutaförändringar har minskat nettokostnaden med . I mot- satt riktning har realiserade valuta- och kurs- förändringar ökat nettokostnaderna med . I balansräkningen redovisas i sammandrag värdet av statens samtliga tillgångar, skulder och kapital. (Se bilaga 2 Redovisningsprinciper, avsnitt Värdering). Värdet är beräknat per . Marknadsvärden för aktier och andelar i statliga bolag presenteras i bilaga 5 Statliga bolag, banker och finansinstitut. Statens totala nettoförmögenhet uppgick till -per . Det innebär en förbättring med jämfört med . Den huvudsakliga orsaken till förbättringen är att statsskulden minskat med . Den inhemska skulden har minskat med . De utländska lånen har minskat med . Tabell 3.6 Konsoliderad balansräkning Kassa, postgiro och bank Summa kassa och bank Balanserade utgifter för forskning Rättigheter och andra immateriella Byggnader, mark och annan fast Maskiner och inventarier, Andelar i dotter- och intresseföretag Avsättningar för pensioner och SUMMA KAPITAL OCH SKULDER Garantier redovisas i kapitel 6 Statliga garantier. Vid utgången av 2001 var nettoförmögenheten -, dvs. staten hade en nettoskuld på detta belopp. Det är en förbättring med jämfört med då nettoförmögenheten var 1 009 miljarder kro- nor. Nettoförmögenhetens förändring, fördelad på balansräkningens olika poster kan sammanfattas enligt nedan: Förändring av nettoförmögenheten 2001 kan även beskrivas enligt nedan: Årets överskott enligt resultaträkning Överföring av AP-fondsmedel via Värdeförändringar av aktier och andelar Nettoförändringar hänförbara till ändrade redovisningsprinciper, nedskrivningar m.m. Förändringen av nettoförmögenheten är i första hand hänförbar till årets överskott i resultaträk- ningen som var ca . Därut- över påverkas nettoförmögenheten av enstaka transaktioner som förändrar tillgångars eller skulders värde utan att de redovisas över resul- taträkningen. En väsentlig påverkan har de medel från AP-fonderna som överförts till staten som ett led i den finansiella infasningen av det nya ålderspensionssystemet. Denna överföring upp- gick till ett nominellt värde av . Andra komponenter är föränd- ringar av aktier och andelar som redovisas direkt i balansräkningen, t.ex. förändringar av statligt ägda bolags eget kapital som inte är hänförbara till periodens resultat. Både och redovisade betydan- de ökningar av eget kapitalet i form av omräk- ningsdifferenser avseende värdet av utländska dotterföretag m.m., som inte redovisas i resultat- Det har medfört att värdet av Aktier och andelar ökat med . AssiDomän har dels löst in aktier, dels värderat upp tillgångar direkt mot eget kapital, vilket höjt nettoförmögenheten med . Förändringar av koncernstruk- turen har inneburit en minskning av förmög- enheten med , främst i samband med bolagiseringen av . har redovisat en värdekorri- gering vid förvärv av en tidigare i koncernen leasad fastighet. Efter förvärvet i affärsverket överfördes tidigare kostnader (avskrivningar och räntor) som koncernen haft för fastigheten till affärsverkets balansräkning. Korrigeringen har medfört en minskning av nettoförmögenheten med , vilket motsvarar kost- nader tidigare redovisade inom . 3.3.2Övriga förändringar i balansräkningen Under har de totala till- gångarna ökat med till . De materiella anläggningstillgångarna har totalt ökat med . Försvarets militära beredskapstillgångar ökade med . De finansiella tillgångarna har ökat med , varav nästan 26 miljarder avser långfristiga värdepappersinnehav. Ökning- en i innehav av långfristiga värdepapper avser nästan helt innehav av bo- stadsobligationer, vilka överförts från AP-fon- derna som en del av den s.k. infasningen av det nya ålderspensionssystemet. Andelar i dotter- och intresseföretag har totalt ökat med . Det har dock skett betydande omfördelningar av värden inom posten. Det bokförda värdet av statens innehav i har ökat med . Periodens resultatandel om samt en positiv kursdifferens vid omräkning av utländsk verksamhet om utgör de största delarna av denna förändring. Andra faktorer har minskat värdet på andelen i , bl.a. utdelning på . Andelsvärdet för Förvaltningsaktiebolaget tum har ökat med främst p.g.a. överföringen av aktieinnehavet i domän AB (som tidigare redovisats som intres- sebolag) till . Fordringarna har ökat med . Det beror främst på att Riksskatte- verkets fordringar på skattekonton ökat med . Ökningen kan förklaras av ett stort underuttag av slutlig skatt, både för hushåll och företag, avseende . Underuttaget förfaller till betalning . placerar kortfristig över- skottslikviditet på dagslånemarknaden för att hantera kortfristiga förändringar i lånebehovet. Inför årsskiftet 2001/2002 var behovet av detta lägre än . Posten kortsiktiga placeringar, där placeringar utgör merparten, minskade därför med nästan jämfört med föregående år. Fonderna har ökat med , där de största förändringarna avser Kärnavfalls- fonden och reservering av medel från inbetald energiskatt för individuellt kompetenssparande. Avsättningar för pensioner har ökat med . Förändringen avser främst Statens pensionsverks avsättning för pensions- skuld för statligt anställda. Riktlinjerna är desam- ma som föregående år och skuldökningen för- främst av nyintjänad pension. Övriga avsättningar har ökat med . gör avsättningar för risker i garantiengagemang. Nämnden har ökat sina garantiåtaganden med och avsättningarna har ökat med . Övriga skulder ökade med totalt nästan . övriga skulder har ökat med och består främst av skulder kopplade till skuld- skötselåtgärder samt EU-medel som förts till konto för räkning, men ännu inte betalats ut från statsverkets check- räkning. Bland periodavgränsningsposterna uppvisade upplupna kostnader en minskning med 11 mil- jarder kronor jämfört med föregående år. Det beror huvudsakligen på lägre upplupna räntekostnader för upplåning. Lånebehovet och statsskuldens utveckling Statens lånebehov definitionsmässigt lika med statsbudgetens saldo fast med omvänt tecken har varierat kraftigt under det senaste årtiondet. var lånebehovet svagt negativt, för att sedan snabbt öka till 234 miljar- der kronor (motsvarande av BNP) /94. Utvecklingen orsakades främst av den djupa lågkonjunktur som drabbade den svenska ekonomin . Lånebehovet har därefter successivt minskat, främst till följd av en snabbare ekonomisk till- växt och saneringen av statens ekonomi. har statsbudgetens saldo varit positivt och amortering av statsskulden har kunnat ske. uppvisade statsbudgeten ett överskott på . (Se vidare kap 4 Stats- budgetens utfall). Statsskulden uppgick till 2001 jämfört med 2002. Skillnaden mellan statsbudgetens överskott på och statsskuldens minskning med beror främst på överföringar av statsobligationer från AP- fonderna och på 68 respektive . Eftersom dessa överföringar inte motsvaras av några betalningar påverkar de inte lånebehovet utan reducerar skulden direkt. () har också minskat sina kortfristiga placeringar med (se not 37 till balansräkningen), vilket har reducerat statsskulden. I motsatt riktning verkade att valutaskuldens värde räknat i kronor steg till följd av att den svenska kronan försvagades. Diagram 3.13 Total statsskuld vid utgången av resp. budgetår 19802001 Miljarder kronor respektive procent av BNP Den statsskuld som RGK redovisar skiljer sig från vad som redovisas i årsredovisningen för staten på grund av elimineringar som gjorts i årsredovisningen för de myndigheter som inne- har statliga obligationer och statsskuldväxlar. Det är främst RGK som innehar statliga värde- papper och då i form av premieobligationer. med de allmänna försäk- ringskassorna och är andra myndigheter som innehar statliga värdepapper. Detta medför att statsskulden som RGK redo- visar är ca högre än vad som redovisas i årsredovisning för staten. (Se not 43 till balansräkningen). Skillnaden mellan den statsskuld som RGK redovisar och den konsoliderade statsskulden kommer framöver att öka i och med att vissa statliga myndigheter ges rätt att placera i statliga värdepapper, som komplement till nuvarande inlåning i RGK. Skillnaden beräknas därmed öka med ca . Upplåningen och förvaltningen av stats- skulden sker i tre skuldslag: 1.Nominella lån i svenska kronor. 2.Reala lån i svenska kronor. 3.Nominella lån i utländsk valuta. Tabell 3.7 Statsskuldens utveckling och sammansättning (exkl. skuldskötselåtgärder) Nominella lån i svenska Reala lån i svenska Nominella lån i svenska kronor utgör den vik- tigaste källan för finansiering av statsskulden. Merparten av upplåningen sker på den inhemska nominella värdepappersmarknaden genom stats- obligationer (lån med löptid ) och statsskuldväxlar (lån med löptid i huvudsak ). I skuldslaget ingår även upplåning på hushållsmarknaden som erbjuder Riksgälds- kontoret billigare upplåning än konventionella statspapper i kombination med möjligheter att differentiera upplåningen till fler långivare, före- trädesvis privatpersoner. har upplåningen från hushållen minskat kraftigt från 1997 till 2001 (4,av statsskulden). Det beror främst på att Allemanssparandet avskaffa- des 1998 och att stocken premieobligationer successivt minskat. Det lagfästa målet för statsskuldspolitiken är att statens skuld skall förvaltas så att den långsiktiga kostnaden minimeras, som risken i förvaltningen begränsas. Den övergripande mål- sättningen konkretiseras genom att regeringen fastställer riktlinjer för statsskuldens för- valtning avseende statsskuldens sammansättning, genomsnittliga löptid samt förfalloprofil. Inom ramen för riktlinjerna fastställer sedan Riks- gäldskontoret delmål och riktmärken (bl.a. för den nominella kronskulden respektive valuta- skulden) samt svarar för den operativa förvalt- ningen av skulden. Tabell 3.8 Nominella lån i svenska kronor Nominella lån i svenska Reala lån i svenska kronor fyller en viktig funk- tion i statens låneportfölj, då de bidrar till att diversifiera upplåningen, och därmed minska risken, genom att staten får tillgång till en finansieringskälla med andra kostnads- och risk- egenskaper än nominell kron- och valutaupp- låning. Låneformen ger även fördelar för investe- raren eftersom han/hon erbjuds en möjlighet att försäkra sig mot inflation genom att staten över- tar inflationsrisken. I skuldslaget ingår även den del av Riksgäldsspar som innefattar reala upplå- ningsinstrument (uppgick till drygt 1 mil- jard kronor). Andelen reala lån har successivt ökat över femårsperioden, även om ökningen har varit relativt blygsam. uppgick stocken till , motsvarande ca 8 pro- cent av den totala statsskulden. Regeringen har i riktlinjerna för statsskulds- förvaltningen beslutat att andelen lån i utländsk valuta långsiktigt ska minskas. Motivet är att valutaskuld är förknippad med större risk för staten utan att det finns skäl att räkna med lång- siktigt lägre kostnader än för kron- och realupplåning. Valutaupplåning skedde främst genom kapitalmarknadsupplåning (pub- lika obligationslån). I det traditionella stats- skuldsbegreppet ingår endast sådan direkt valu- taupplåning. RGK har av kostnadsskäl valt att i stället för direkt valutaupplåning skapa skuld i utländsk valuta genom att ta upp lån i svenska kronor och genom skuldbytesavtal (valutaswappar) omvandla lånen till skuld i utländsk valuta. För att få en rättvisande bild över statsskuldens sammansättning och statens valutaexponering bör även de skuldbytesavtal och övriga derivatinstrument (s.k. skuldsköt- selåtgärder), som kontoret använt i syfte att uppnå avsedd valutafördelning och ränterisk beaktas. Statsskulden inklusive skuldskötselåt- gärder är större än den redovisade statsskulden . Valutaswapparna uppgick till 181 miljarder och kronswapparna till 162 miljarder (se även not 44 till balansräk- ningen). Tabell 3.9 Valutaskulden inklusive värdet av derivatportfölj total skuld (procent) Trots att RGK amorterade mot- svarande av valuta- skulden ökade skulden i utländsk valuta inklu- sive derivatportfölj med som en följd av kronans försvagning . Valutaskulden uppgick till 2001, dess andel av den totala statsskulden ökade till från att legat relativt stabilt av den totala stats- skulden. De anslagsavräknade utgifterna för statsskulden uppgick till 2001, jämfört med 2000 (se vidare kapitel 4 Statsbudgetens utfall). Beloppen redovisas en- ligt utgiftsmässiga principer och utgör ett netto av inkomster och utgifter i upplåningsverk- samheten. Den utgiftsmässiga redovisningen innehåller en del svagheter när det gäller att beskriva statsskuldsräntornas utveckling över tiden. Exempelvis har valet av upplåningstek- niker en stor påverkan på anslagsbelastningen ett visst år. En kostnadsmässig redovisning ger därför en bättre beskrivning av räntekostnaderna till följd av underliggande skuld-, ränte-, och valutautveckling. I resultaträkningen för staten sker redovisning av räntor enligt kostnadsmässiga principer och med bruttoredovisning av intäkter och kostna- der. I kostnaderna ingår även omvärdering av skulden i utländsk valuta. I tabell 3.10 redovisas statsskuldens kostnader. Tabellen utgör en sam- manfattning och specificering av uppgifter i not 11 och 12 till resultaträkningen, i de delar noter- na avser statsskuldens kostnader. Enligt resultaträkningen uppgick nettokostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser, valutaförändringar m.m.) till . Nettokostnaderna exklusive orealiserade skuldskötselåtgärder upp- gick till . på lån i svenska kronor har minskat med ca jämfört med . Skillnaden mellan statsskuldens utgiftsmässiga räntekostnader i statsbudgeten på och nettokostnaden på förklaras av att kursdifferenser vid emission, nollkupongräntor och orealiserade valutakursförändringar redovisas på olika sätt i statsbudgeten och i resultaträkningen (se även kapitel 5 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten m.m.). Tabell 3.10 Statsskuldens kostnader Räntor på lån i svenska kronor Räntor på lån i utländsk valuta Realiserade valuta- och kursdifferenser Nettokostnader efter intäkter, exklusive orealiserade Orealiserade valutavinster () /förluster (+) hänförbara till Finansieringsanalysen visar statens betalningar fördelade på avsnitten statens verksamhet, in- vesteringar, utlåning och finansiella aktiviteter. Finansieringsanalysen visar även förändringen av och respektive posters påverkan på statens nettoupplåning . Statens nettoupplåning definieras som föränd- ringen av statsskulden och annan upplåning justerat för orealiserade valutakursförändringar. Uppgifterna avseende finansieringsanalysen har hämtats från de konsoliderade resultat- och balansräkningarna samt från den information som myndigheterna inrapporterat. Vissa juste- ringar till betalningar har gjorts för enskilda poster i finansieringsanalysen där detta bedömts ge en mer rättvisande bild av respektive enskilt betalningsflöde. Dessa justeringar redovisas i not 5362 till finansieringsanalysen. När det gäller affärsverken har information hämtats i särskild ordning. Avgifter och andra ersättningar Finansiellt netto för statens Kassaflödet avseende statens verksamhet upp- gick 2001 till , vilket är en ökning från föregående år med . Det hänger huvudsakligen samman med överföringar av medel från AP-fonderna som påverkade statens nettoupplåning med 69,6 mil- jarder kronor mer än föregående år. Utdelningarna från dotter- och intresseföre- tag som redovisas under posten avgifter och andra ersättningar uppgick till , vilket var 11,3 miljarder mindre än före- gående år. Finansieringsanalysen tar endast hän- syn till utdelningar som lett till betalning . I kap 8 Sammanställning av den statliga sektorn, redovisas samtliga utdelningar det år de avser. Föregående år gjorde förvaltningsbolaget en extraordinär utdelning hänförbar till utförsäljningen av . De största utdelningarna specificeras nedan. Tabell 3.12 Utdelningar i statliga bolag, inbetalda 2000 respektive 2001 Obligationer till ett marknadsvärde av har förts över från AP-fonderna till som ett led i infasningen av det nya ålderspensions- systemet. Obligationerna var uppdelade på i nominella statsobligationer, i reala statsobligationer och i bostadsobligationer. De reala och nominella statsobligationerna minska- de statsskulden med totalt , men påverkade inte statsbudgetens saldo. Där- utöver har erhållit för inlösen och ränta av bostadsobligationer. Statens nettoupplåning har således förbättras med på grund av överföringen från AP- fonderna. Bostadsobligationerna redovisades vid överföringstillfället till dess nominella värde 67,5 miljarder. innehar staten bostadsobligationer till ett nominellt värde av Statens nettoupplåning kommer att påverkas när resterande bostadsobligationer löses in. Föregående år in- betalade AP-fonderna 45 miljarder i kontanta medel. Statens investeringar uppgick till . Investeringar i finansiella anläggningstillgångar var , vilket är en ökning från föregående år med . Ökningen är till stor del hän- förbar till investering i För- valtningsaktiebolaget som uppgick till . Investeringen är ett led i uppbyggandet av som är ett dotterföretag till . De materiella investeringarna uppgick till , vilket är en ök- ning med jämfört med föregående år. Investeringar i beredskapstill- gångar och väganläggningar har ökat med 1,8 respektive . Investeringar i fastigheter har ökat med 1,6 miljarder, vilket till stor del utgörs av investeringar på och i anslutning till . Tabell 3.13 Materiella investeringar Investeringar i immateriella tillgångar uppgick till , vilket är 0,4 miljarder mer än föregående år. Investeringarna är till stor del hänförbara till in- vesteringar i det nya datasystemet för pen- sionshantering. I not 58 till finansieringsanalysen ges mer information om investeringar i anlägg- ningstillgångar. Försäljningsinkomsterna uppgick till . Försäljningsinkomsterna är i första hand hänförbara till inlösen av aktier i på . års försäljningsinkomst är hänförbar till statens försäljningar av aktier i och , 61 respektive . Nettoutlåningen, dvs. saldot mellan nyutlåning och amorteringar, var , vilket är en ökning med . Nyutlåningen ökade med och amorteringar med . Den främsta anledningen till att nettoutlåningen ökade var utlåning till på . Dessa medel återbetalades . I not 59 till finansieringsanalysen specificeras nyutlåning och amorteringar.