prop · GP03101d2 · 2002-04-12 00:00:00 — Avgifterna skall täcka alla kostnader nu och för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och annat avfall. fond förvaltas enligt riktlinjer som beslutas av . Fonden utgörs av avgifter från institut som omfattas av garantin. Avgiftens storlek, som baseras på institutens kapitaltäckningsgrad, används till att bygga upp en fond varifrån ersättning betalas ut till institut som försatts i konkurs och som omfattas av garantin. In- sättningsgarantin gäller för såväl privatpersoner som företag och andra juridiska personer. har enligt regeringens beslut reserverat medel från inkomsterna av energiskatt för individuellt kompetenssparande. Allmänna arvsfonden består av arvsmedel. Den förvaltas av Kammarkollegiet och bidrag betalas ut efter beslut av arvsfondsdelegationen. redovisar medel i en garantireserv för främst s.k. Äldre garantier. Garantireserven har i huvudsak byggts upp , genom överföring av anslagsmedel. redovisar ett antal fonder som förvaltas av Kammarkollegiet och från vilka bl.a. vissa livräntor enligt äldre bestämmelser betalas ut. De största är Trafiklivräntefonden, Frivilliga yrkesskadefonden och Affärsverksfonden. Försäkringskassornas fonder för den frivilliga sjukförsäkringen förvaltas av respektive försäkringskassa, och används för utbetalningar från den frivilliga sjukpenningförsäkringen. Bilskrotningsfonden redovisas av och används till bilskrotningspremier. Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser Det stora flertalet myndigheter betalar pensionspremier till () inom (). SPV administrerar merparten av statens pensionsåtagande. Undantag är de myndigheter som gör egna avsättningar för pensioner, bl.a. affärsverken utom . Den av SPV redovisade pensionsskulden har ökat med nära , beroende på ett flertal faktorer. Faktorer som ökat skulden är bl.a. nyintjänad pension som uppgår brutto till , uppräkning av skulden med ränta i enlighet med de försäkringstekniska riktlinjerna med och ändrade förutsättningar har ökat skulden med . Utbetalade förmåner har varit och minskningar av skulden för fall där rätt till pension inte utnyttjats och där rätt till pension bortfallit vid förtida avgång 2001/02:101 BILAGA 3 har minskat skulden med ytterligare . Övriga faktorer har gett en nettoökning med . med de allmänna försäkringskassorna har ökat avsättningen med nära , vilket i huvudsak är skillnaden mellan årets nyintjänade och utbetalda pensioner vid försäkringskassorna. Försäkringskassorna gör egna avsättningar för tjänstepensionerna. Riktlinjerna är desamma som de som gällde föregående år. Även hos Försvarsmakten och är förändringen skillnaden mellan årets nyavsättning och utbetalningar, och innehåller inte väsentliga förändringar av förutsättningarna. som av Sida bedöms få betydande utvecklingseffekter i länder som inte själva kan bära kostnaden för normal finansiering. Sidas skadekostnader har ökat . Reserveringen för risker uppgick vid utgången av av totalt engagemang, jämfört föregående år. reserverar medel för framtida garantiförluster. Den stora ökningen avser reservering i garantiverksamheten för nya garantier, varav avser kreditgarantier till . avsättning avser verkets frivilliga pensionsförsäkring. Avsättningen minskar successivt eftersom nyteckning till försäkringen upphörde . Lån i (nominella och reala) Eliminering, myndigheters innehav Övriga avsättningar består huvudsakligen av () avsättningar för risker i garantiengagemang. Förändringen av EKN:s avsättning förklarar också huvuddelen av postens förändring jämfört med föregående år. har EKN:s riskportfölj ökat med till totalt . Reserveringar har gjorts för förväntad förlustrisk i affärerna och för riskkoncentration i portföljen. Styrelsens för internationellt utvecklingssamarbete (Sida) avsättningar för risker i engagemang avser exportkrediter där Sida garanterar och subventionerar krediten (U-krediter). U- krediterna ges till ett 30-tal länder för export I definition av den svenska statsskulden ingår de låneinstrument som kontoret använder, och har använt sig av, i sin finansiering av statens lånebehov. Lån i redovisas i termer av bokförda belopp vid emissionstillfället, dvs. de marknadsvärderas inte med avseende på förändringar i marknadsräntorna. I Årsredovisningen för staten används definition av statsskulden minskat med elimineringar av de statliga myndigheternas innehav av statliga obligationer och statsskuldväxlar. Det är endast ett fåtal myndigheter som innehar statsobligationer och/eller statsskuldväxlar. Årets elimineringar är lägre än föregående år och avser främst eget innehav av premieobligationer samt med de allmänna försäkringskassorna och innehav av värdepapper som ges ut av . 2001/02:101 BILAGA 3 Lån utomlands (nominella) Lån i utländsk valuta Lån i utländsk valuta upptas i balansräkningen till sitt aktuella värde, dvs. att den har räknats om till de valutakurser som gällde på bokslutsdagen (till skillnad från lån i , se ovan). De utländska lånens anskaffningsvärde uppgick till . De redovisade lånen i utländsk valuta minskade med . I det traditionella skuldbegreppet ingår inte den valutaexponering i utländsk valuta som tas med skuldbytesavtal. För att få en rättvisande bild över statsskuldens sammansättning och valutaexponering bör även de skuldbytesavtal och derivatpositioner som ingås i syfte att uppnå avsedd valutafördelning och ränterisk beaktas. Skuldbytesavtalen redovisas i årsredovisning för staten under övriga skulder (not 44). Se även avsnitt 3.4 Statsskulden. Not 44 Övriga skulder Skuldbytesavtal (swappar), netto Obligationer som förfallit, vinster, Skuld till kommuner och landsting skuld till avser huvudsakligen inbetalda tilläggspensionsavgifter som placeras på konto i för finansiering av framtida pensioner (premiereservsystemet) i väntan på utbetalning till fondförvaltare. Skuldbytesavtal (swappar), netto, består av fordringar på och skulder på . Fr.o.m. har tagit över ansvaret för hanteringen av EU-betalningar. Medel för EU-avgiften uppgår till och har skuldförts på konto i , men ännu inte betalats från statsverkets checkräkning. Terminskontrakt, netto, består av fordringar på och skulder på . skuld avseende kontoöverskott på skattekonton förklaras huvudsakligen av skattskyldigas kompletteringsinbetalningar för att täcka den slutliga skatten, vilken avräknas först . redovisar en skuld till kommuner och landsting avseende kommunalskatt. Kommunalskatten betalas ut i förskott under inkomståret. Den slutliga kommunalskatten fastställs året efter i taxeringen och slutreglering sker året efter taxeringsåret. övriga skulder har ökat jämfört med föregående år, delvis som en effekt av att återbetalningarna av lån för vägar minskat med . övriga skulder innefattar bl.a. skulder till och trafikleder AB samt förskotteringar från kommuner m.fl. avseende tidigareläggning av vägobjekt. Kommunen eller annan trafikhuvudman står för finansieringen fram till det år objekten finns med i fastställd plan. övriga skulder avser innehållen skatt på pension, sjukpenning m.m. Av affärsverket Statens järnvägars övriga skulder utgörs av skulder till kreditinstitut avseende leasing och leasehold av rullande materiel och en färja. Ytterligare utgörs av skuld till avseende affärsverket Statens järnvägars fordringar på (se not 26). Staten har ålagt affärsverket att till betala de belopp som är förfallna för . 2001/02:101 BILAGA 3 Leverantörsskulder avser skulder som uppkommit vid köp av varor och tjänster. Posten kan visa stora variationer på grund av skuldernas kortfristiga karaktär. skuldökning är en effekt av ökade inköp av varor och tjänster . Medel enligt förlikningsavtal och skuldsanering Depositioner kan t.ex. utgöras av indrivna medel hos kronofogdemyndigheterna (redovisas av ) och av hyror som deponerats av privatpersoner hos länsstyrelserna i samband med tvist med fastighetsägare. 2001/02:101 BILAGA 3 Förskott från uppdragsgivare och kund erhåller förskott från utrikes samarbetspartners i samband med pågående projekt. Som en följd av långa avtal avseende optoförbindelser har erhållit förskottsbetalningar från kunder . upplupna kostnader avser räntekostnader för upplåning i svenska kronor, utländsk valuta och för skuldskötselåtgärder. Som upplupna kostnader redovisas i övrigt bl.a. myndigheternas skuld till personalen för sparad och outtagen semester. Som oförbrukade bidrag redovisas bidragsmedel som erhållits men ännu inte förbrukats för sitt ändamål. Periodavgränsningsposter övriga förutbetalda intäkter förutbetalda överkurser vid upp- låning i svenska kronor förutbetalda överkurser vid upp- låning i utländsk valuta förutbetalda överkurser i in- och förutbetalda avgifter för utfärdande 35450 Några myndigheter redovisar dessutom s.k.66 omvända ansvarsförbindelser (eventualtillgångar). Eftersom regelverk saknas både för statliga myndigheter och för privata sektorn, finns viss osäkerhet i den redovisningen. Därför tas dessa belopp inte med här.Skr. 2001/02:101 BILAGA 3 Som övriga förutbetalda intäkter redovisas avgiftsintäkter etc. som betalts , men som är hänförliga till kommande år. Statliga garantier redovisas utförligt i kapitel 6 Statliga garantier. Övriga ansvarsförbindelser redovisas enligt vad myndigheterna tagit upp, exklusive sådana som avser beslutade, ej utbetalda bidrag. Ansvarsförbindelserna avser i huvudsak som redovisar antastbara förmåner på , vilket är 0,3 miljarder lägre jämfört med föregående år. Med att en förmån är antastbar avses att rätten till den är förenad med ett villkor, t.ex. att den anställde avgår tidigast vid pensionsåldern. Det kan gälla rätten till pension för den som har en lägre pensionsålder. 2001/02:101 BILAGA 3 Noter till finansieringsanalysen (5362) Förändring av skulder och fordringar tar upp skattefordringar och skatteskulder i redovisningen. Dessa fordringar och skulder påverkar redovisade skatter i resultaträkningen, men har inte medfört några betalningar. Intäkterna från , som uppgick till , har inte påverkat statsbudgetens saldo eftersom de inbetalades föregående år till . Avgifter och andra ersättningar Dotter- och intresseföretag värderas enligt den s.k. kapitalandelsmetoden vilket innebär att utdelningar inte redovisas i resultaträkningen. Det innebär att utdelningar från dotter- och intresseföretag måste läggas till för att komma fram till statens nettoupplåning. Nedskrivning av lån, CSN m.fl. Kapitaltillskott för förlusttäckning i Avsättningar till fonder och nedskrivningar av lån medför inte några betalningar och dessa kostnader tas därför bort. Skulder som är hänförbara till justeras direkt under raden transfereringar. och har tillskjutit kapital för att täcka förluster i . Dessa medel, som redovisas under årets resultatandelar i resultaträkningen, har tillförts raden transfereringar. Kostnader för avskrivningar och avsättningar medför inte några betalningar och tas därför bort. Förändring av långfristiga fordringar Förändring av kassa, bank Förändringen av omsättningstillgångar har efter justeringar ökat med , vilket ökar statens nettoupplåning. Ök- ningen är till stor del hänförbar till att har ökat fordringar som är hänförbara till statskuldförvaltningen med . Förändringen av skulder har efter justeringar ökat med 2,5 miljarder, vilket minskar statens nettoupplåning. Det är framförallt och som har ökat sina skulder från föregående år. Aktier och andra värdepapper Finansiella investeringar uppgick till , vilket är en ökning med . Ökningen av investeringar är till stor del hänförbar till investeringar i Förvaltningsaktiebolaget , vilka uppgick till 1,4 miljarder. Materiella investeringar har ökat med , vilket till stor del beror på 2001/02:101 BILAGA 3 ökade investeringar hos Försvarsmakten, och . Ökningen av investeringar i beredskapstillgångar är . Av investeringar i beredskapstillgångar är hänförbara till det militära försvaret. Investeringar i väg- och järnvägsanläggningar har ökat med 1,6 respektive . De största regionala investeringarna i väganläggningar är i och i . Dessa investeringar uppgick totalt till . Investeringar i nationella vägar uppgick till . Av de totala investeringarna i väganläggningar var 1,9 miljarder hänförbara till säkerhetsbefrämjande åtgärder. har gjort investeringar som är hänförbara till stomnätsplanen med . I stomnätsplanen ingår bl.a. investeringar i , , norra stambanan, och mittbanan. Därutöver har gjort investeringar i telenät och elinstallationer uppgående till totalt . Investeringar i fastigheter och markanläggningar har ökat med , vilket till stor del är hänförbart till investeringar på och i anslutning till . totala investeringar var 4,5 miljarder, vilket är en ökning med jämfört med föregående år. investeringar i fastigheter och markanläggningar till Försvarsmakten uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. har gjort investeringar på , vilket är en minskning jämfört med föregående år med . Investeringar i maskiner och inventarier uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med föregående år. har investerat i maskiner och inventarier med . Datasystem, rättigheter m.m. Investeringar i immateriella tillgångar uppgick till , vilket är en ökning med . Investeringar i immateriella tillgångar är till stor del hänförbar till Riksför- 2001/02:101 BILAGA 3 säkringsverkets uppbyggnad av nytt IT-stöd till pensionssystemet, vilket uppgick till . utlåning var , vilket är en ökning med . är hänförbar till utlåning till . Nyutlåningen till , som är ett dotterbolag till , uppgick till . Lånen till har återbetalats . Centrala utlåning, som till största delen består av studielån, uppgick till 11,9 miljarder, vilket är en minskning jämfört med föregående år med . Finansiellt netto för statens upplåning Finansiella intäkter enligt resultat- Finansiella kostnader enligt resultat- Det finansiella nettot för statens upplåning har endast minskat med trots att de totala räntekostnaderna minskade med . Det beror på att 12 miljarder av dessa var hänförbara till orealiserade förändringar som inte påverkar statens nettoupplåning. 6 miljarder minskade finansiella intäkter. Finansiella intäkter enligt resultat- Finansiella kostnader enligt resultat- Kapitaliserade räntor på utlåning tar upp ränteintäkter för sin utlåning i resultaträkningen. En stor del av denna ränteintäkt betalas inte in till staten utan bokförs i balansräkningen som en ökning av fordran. Det innebär att s.k. kapitaliserad ränta inte påverkar statens nettoupplåning. 2001/02:101 BILAGA 3 Förändring av tillgångar hänförbara Förändring av skulder hänförbara till tar upp upplupna och förutbetalda räntor och över- och underkurser i balansräkningen under periodavgränsningsposter. Dessa transaktioner påverkar inte statsskulden, men är hänförbara till intäkter och kostnader kopplade till statens upplåning. Tillgångar och skulder som är hänförbara till statens upplåning har påverkat statens nettoupplåning med 6,9 respektive . har nominella och reala statsobligationer från AP-fonderna och förts över till staten. Vid överföringen minskade statens skulder, förutom statsskulden, med . Denna skuldnedsättning medför inte några betalningar och har beaktats när förändringen av skulder hänförbara till statens upplåning beräknats. Statliga myndigheter, inklusive myndigheter, och de allmänna försäkringskassorna 2001/02:101 BILAGA 4 Statliga myndigheter, inklusive myndigheter, och de allmänna försäkringskassorna Statliga myndigheter, inklusive myndigheter, och de allmänna Statliga myndigheter, inklusive myndigheter, och de allmänna försäkringskassorna I de konsoliderade resultat- och balansräkningarna och finansieringsanalysen ingår: samtliga myndigheter, inklusive affärsverken, under riksdag och regering med undantag för , och , fonder som redovisas av myndigheter enligt ovan (tas ej upp separat i denna bilaga utan redovisas i not 40, Fonder), och Allmänna arvsfonden, samt de allmänna försäkringskassorna. För vissa myndigheter anges att de anslöts 2001. Med detta menas att de anslöts till den statliga redovisningsorganisationen. Anslutningen sker oftast i samband med inrättande eller ombildande av myndighet. Alkoholinspektionen (Upphörde per och verksamheten övertogs av ) (Anslöts och övertog verksamheten från Arbetarskyddsstyrelsen och Yrkes- 2001/02:101 BILAGA 4 Delegationen för IT i skolan Delegationen för utländska investeringar i , (Upphörde per och verksamheten övertogs av ) för arbetsliv och socialveten- skap (Anslöts och övertog del av verksamhet från och från Socialvetenskap- för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Anslöts och övertog verksamheten från Skogs- och jordbrukets forskningsråd, och del av verksamheten från Forsk- Handelsflottans kultur och fritidsråd , (Upphörde per och verksamheten övertogs av Specialpedagogiska insti- 2001/02:101 BILAGA 4 och övertog verksamheten från forskning och delar av verksamheten från Verket för Näringslivsutveckling) Internationella programkontoret för utbildningsområdet i i i i i i län i i i län i i i län i i i i i i län i i Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning Ombudsmannen mot etnisk diskriminering i Statens skola för vuxna i (Namnändring med de allmänna försäkringskassorna (Hela Polisväsendet ingår) Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU (Hela ingår) och övertog verksamheten från , , Tomtebodaskolans resurscenter, Åsbackaskolan och Statens och verksamheten övertogs av ) 2001/02:101 BILAGA 4 (Upphörde per och verksamheten övertogs av , affärsverk (Bolagiserades per , del finns kvar som affärsverk) Statens ljud- och bildarkiv från Arkivet för ljud och bild) Statens museer för världskultur Statens musiksamlingar Statens skola för vuxna i (slogs samman per med Statens skola för vuxna i ) (slogs samman per med Statens skola för vuxna i Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Styrelsen för psykologiskt försvar Svenska (Anslöts , tillhörde , affärsverk Svenskt biografiskt lexikon geologiska undersökning 2001/02:101 BILAGA 4 Säkerhetspolisen (Redovisas i begränsad omfattning) Åsbackaskolan, (Upphörde per och verksamheten övertogs av Specialpedagogiska Tomtebodaskolans resurscenter (Upphörde per och verksamheten övertogs av och övertog verksamheten från Flygtekniska (Anslöts och övertog funktionen som central valmyndighet från Verket för innovationssystem (Anslöts och övertog verksamheten från Kommunikationsforsk- ningsberedningen och del av verksamhet från Rådet för ar- betslivsforskning och Verket för Näringslivsutveckling) Verket för Näringslivsutveckling (Namnändring av verksamheten övertogs av Verket för innovationssystem (Anslöts och övertog verk- samheten från Humanistisksamhällsvetenskapliga forsk- ningsrådet, , Naturvetenskapliga Statliga bolag, banker och finansinstitut 2001/02:101 BILAGA 5 Statliga bolag, banker och finansinstitut Statliga bolag, banker och finansinstitut.......................................................................... Statliga bolag, banker och finansinstitut Följande tabell innehåller en redovisning av nyckeltal för bolag, banker och finansinstitut med statligt ägande avseende . Informationen baseras på respektive bolags årsbokslut, som inrapporterats till för framställande av årsrapporten för företag med statligt ägande. Denna skrivelse till , som publiceras senare , kommer att innehålla en närmare redogörelse för bolagens verksamhet och resultat 2001. Summa eget kapital inkluderar eventuella obeskattade reserver efter avdrag för latent skatt. Räntabilitet på eget kapital beräknas på ett årsmedelvärde av eget kapital. Nettoskuld avser netto av räntebärande avsättningar och skulder med avdrag för räntebärande tillgångar inklusive likvida medel. Tabellen avser bruttobelopp och summerar inte till värdena i statlig sektor som redovisas i kapitel 8 Sammanställning av den statliga sektorn, beroende på att där ingår bara statens andel av bolagens tillgångar och skulder. Beloppen i kolumnerna avseende utdelning avser dock endast statens andel. Soliditeten har inte beräknats för företag inom bank- och finanssektorn då det inte är ett relevant nyckeltal. Av samma skäl har räntabiliteten på eget kapital även utelämnats för . 2001/02:101 BILAGA 5 I tabellen ingår även som är en egen associationsform med offentligrättslig prägel. inkluderas inte i sammanställningen av den statliga sektorn. Statens innehav i Nordea och OM är och dessa ingår därmed endast med sitt bokförda värde som tillgång hos myndigheter och inte som statliga bolag. I tabellen ingår dessutom AssiDomän och . I sammanställningen av den statliga sektorn i kapitel 8 ingår dock endast Förvaltningsaktiebolaget , vars egna kapital och tillgångar inkluderar avseende aktieinnehavet i . har konsoliderat AssiDomäns balansräkning per och ingår i statliga sektorn genom sitt värde hos . AssiDomän var under uppköp av varför börsvärdet inte angivits. Den del av Svenska spels överskott som skall utbetalas till folk- och idrottsrörelser () har omklassificerats som skuld vid sammanställningen av den statliga sektorn. 2001/02:101 BILAGA 5 Tabell 1.1 Nyckeltal för statliga bolag 2001 Dom Shvetsii, A/O 2001/02:101 BILAGA 5 Svenskhemmet A/S 2001/02:101 BILAGA 5 * = Avser endast statens andel av utdelningen. 0 = utfall avrundat till 0 neg = negativt utfall Ansvarigt departement/myndighet Specifikation av statsbudgetens inkomster 2001/02:101 BILAGA 6 Specifikation av statsbudgetens inkomster...5 Skr 2001/02:101 BILAGA 6 Specifikation statsbudgetens inkomster för 1 606 029 330 Fysiska personers inkomstskatt, netto Juridiska personers inkomstskatt, netto Socialavgifter och allmän pensionsavgift Allmän pensionsavgift, netto Avräkning av socialavgifter, netto Skatt på varor och tjänster -9 134 914 -5 977 342 -3 345 036 Särskild skatt på elektrisk kraft från kärnkraftverk Särskild skatt mot försurning Skatt på bekämpnings- och gödselmedel Systembolaget AB:s inlevererade överskott Skatt på annonser och reklam Övriga skatter m.m. på import Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter Skr 2001/02:101 BILAGA 6 Övriga skatter på varor och tjänster Utjämningsavgift för kommuner och landsting -4 103 501 -19 650 397 -19 650 397 -15 546 896 Betalningsdifferenser, anstånd, netto Uppbördsförluster, netto, fysiska personers inkomstskatt -2 010 431 -2 266 022 -2 266 022 Uppbördsförluster, netto, juridiska personers inkomstskatt Uppbördsförluster, netto, arbetsgivaravgifter Uppbördsförluster, netto, mervärdesskatt -1 499 640 Uppbördsförluster, netto, räntor m.m. -1 838 724 -1 838 724 -1 364 265 -14 332 157 -14 332 157 -15 066 881 Betalningsdifferenser, skattemyndigheterna, netto Indrivna medel, kronofogdemyndigheten, netto -4 200 000 -1 639 739 -1 639 739 -2 250 000 -1 402 509 -1 402 509 -1 150 000 Inkomster av statens verksamhet svenska kraftnäts inlevererans av utdelning och av motsvarighet till statlig skatt Inlevererat överskott av garantiverksamhet Inlevererat överskott av statsstödd exportkredit Inlevererat överskott från AB Överskott av statens fastighetsförvaltning Ränteinkomster på lån till fiskerinäringen Räntor på övriga näringslån, Kammarkollegiet Räntor på övriga näringslån, Ränteinkomster på statens lån för universitetsstudier och Ränteinkomster på allmänna studielån Skr 2001/02:101 BILAGA 6 Ränteinkomster på studielån upptagna efter 1988 Räntor på medel avsatta till folkpensionering Ränteinkomster på statens bosättningslån Ränteinkomster på markförvärv för jordbrukets rationalisering Räntor på särskilda räkningar i Räntor på skattekonto m.m., netto Inkomster av statens aktier Koncessionsavgift på televisionens område Avgifter för granskning av filmer och videogram Avgifter för statskontroll av krigsmaterieltillverkning Avgifter vid patent- och registreringsväsendet Avgifter för registrering i föreningsm.fl. Avgifter för körkort och motorfordon Avgifter för statliga garantier Avgifter för Alkoholinspektionens verksamhet Avgifter för Post- och verksamhet Avgifter för provning vid riksprovplatser Kartavgifter för jordbrukets blockdatabas