prop · GP03119 · 2002-03-20 00:00:00 — 2.17Förslag till lag om ändring i lagen (2002:000) om ändring i lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn Härigenom föreskrivs att 7 kap. 15 § lagen (2000:461) om efterlevan- depension och efterlevandestöd till barn i stället för dess lydelse enligt lagen (2002:000) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. Om ett barn för samma månad Om ett barn för samma månad har rätt till såväl efterlevandestöd har rätt till såväl efterlevandestöd till barn som aktivitetsersättning i form av garantiersättning enligt eller sjukersättning i form av ga- lagen (1962:381) om allmän för- säkring, utges endast den till be- (1962:381) om allmän försäkring, loppet största av förmånerna. utges endast den till beloppet största av förmånerna. Om en änka för samma månad har rätt till såväl garantipension till än- kepension som sjukersättning eller aktivitetsersättning i form av garanti- ersättning enligt lagen om allmän försäkring, utges endast den till belop- pet största av förmånerna. Förslag till lag om ändring i lagen (2000:981) om Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (2000:981) om fördelning av soci- alavgifter skall ha följande lydelse. Beräknade andelar av ålderspensionsavgifter enligt 6 § skall stämmas av mot de slutliga avgifter som avser fastställda pensionsrätter för pre- miepension och inkomster som överstiger 8,07 gånger det för året gäl- lande inkomstbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1998:674) om in- komstgrundad ålderspension. Skillnaden mellan beräknade belopp och de belopp som slutligt fram- räknas för det aktuella året skall regleras vid en kommande överföring. staten skall beräknas med sådan staten skall beräknas med sådan 19 kap. 3 § anges i 19 kap. 3 § (1997:483). (1997:483). med sådan ränta som anges i avtal med tillägg av sådan avkastning stycket lagen (1998:674) om in- stycket lagen (1998:674) om in- Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2001:1119. 2.19Förslag till lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. Härigenom föreskrivs att 12 och 16 §§ lagen (2001:761) om bostads- tillägg till pensionärer m.fl. skall ha följande lydelse. Den bidragsgrundande inkomsten beräknas med utgångspunkt i 1.ett uppskattat överskott i inkomstslaget tjänst enligt 10 kap. 16 § in- komstskattelagen (1999:1229), 2.ett uppskattat överskott i inkomstslaget näringsverksamhet beräknat enligt 13 §, och 3. överskott i inkomstslaget ka- 3. överskott i inkomstslaget ka- pital beräknat enligt 14 § för året pital beräknat enligt 14 § för året före det år bostadstillägget avser. före det år då ansökan om bo- Till de sammanlagda beräknade överskotten skall läggas belopp enligt 1517 §§. I fråga om en bidragsberättigad som är gift beräknas den bidragsgrun- dande inkomsten för den bidragsberättigade och hans eller hennes make var för sig. Tillägg till den bidragsgrun- Tillägg till den bidragsgrun- dande inkomsten skall göras för dande inkomsten skall göras för förmögenhet beräknad per den året före det år bo- året före det år då stadstillägget avser enligt vad som anges i denna paragraf och 17 §. enligt vad som anges i denna para- graf och 17 §. Som förmögenhet räknas den skattepliktiga förmögenheten enligt la- gen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt, beräknad med bortseende från värdet av sådan privatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt som avses i 2 kap. 13 respektive 18 § inkomstskattelagen (1999:1229) och som utgör den sökandes permanentbostad samt skulder med säkerhet i denna egendom. För sökande som har sin bostad i särskild boendeform skall detsamma gälla i fråga om värdet av privatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt som utgör permanentbostad för den sökandes make. I lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade i vissa fall finns be- stämmelser om beräkning av förmögenhet för den som har fått ersättning enligt den lagen. 2.20 Förslag till lag om ändring i lagen (2002:000) om Prop. 2001/02:119 ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. i stället för dess lydelse enligt lagen (2002:000) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. Bostadstillägg utges för av bostadskostnaden av den del som inte överstiger för den som är ogift och för den som är gift. För var och en av makarna skall bo- stadskostnaden beräknas till hälften av deras sammanlagda bostadskost- Vid beräkningen av bostads- Vid beräkningen av bostads- kostnad enligt första stycket skall kostnaden enligt första stycket, för under förutsättning att barnet inte har fyllt och inte är självför- under förutsättning att barnet inte Detsamma skall gälla så har fyllt och inte är självför- länge barnet får förlängt barnbi- Detsamma skall gälla så drag enligt lagen (1986:378) om länge barnet får förlängt barnbi- förlängt barnbidrag eller studie- drag enligt lagen (1986:378) om hjälp enligt 2 kap. studiestödsla- förlängt barnbidrag eller studie- gen (1999:1395). gen (1999:1395). Bostadstillägg utges inte för bostadskostnad till den del den överstiger för var och en av de boende vid boende i två- bäddsrum i särskild boendeform. Bostadstillägg utges inte för bo- stadskostnad till den del bostads- kostnaden motsvaras av prelimi- närt bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Förslag till lag om ändring i lagen (2001:1227) om Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2001:1227) om självdeklara- tioner och kontrolluppgifter dels att 2 kap. 6 § skall upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 2 kap. 6 § skall utgå, dels att 2 kap. 2 och 4 §§ skall ha följande lydelse. Fysiska personer skall, om inte annat anges i 6 §, lämna allmän självdeklaration under förutsätt- ning att Fysiska personer skall lämna allmän självdeklaration under för- utsättning att 1.intäkterna i inkomstslaget tjänst och i inkomstslaget näringsverk- samhet i annat fall än som avses i 2 under beskattningsåret har uppgått till sammanlagt av prisbasbeloppet, 2.sådan intäkt i inkomstslaget tjänst som avses i 11 kap. 45 §, 50 kap. 7 § samt 57 kap. 7 och 12 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) eller intäkt av passiv näringsverksamhet under beskattningsåret har uppgått till sammanlagt , 3.intäkterna i inkomstslaget kapital, med undantag för sådan ränta eller utdelning för vilken kontrolluppgift skall lämnas enligt 8 eller 9 kap., har uppgått till sammanlagt under beskattnings- året, 4.den skattepliktiga förmögenheten enligt lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt vid beskattningsårets utgång överstiger fribeloppet enligt 19 § den lagen, 5.de är begränsat skattskyldiga och den skattepliktiga intäkten har uppgått till sammanlagt , eller 6.underlag för statlig fastighetsskatt, avkastningsskatt på pensionsme- del eller särskild löneskatt på pensionskostnader skall fastställas. Dödsbon skall, om inte annat anges i 5 eller 6 §, lämna allmän självdeklaration, om Dödsbon skall, om inte annat anges i 5 §, lämna allmän självde- klaration, om 1.de skattepliktiga intäkterna, med undantag för sådan ränta eller ut- delning för vilken kontrolluppgift skall lämnas enligt 8 eller 9 kap., har uppgått till sammanlagt under beskattningsåret, 2.den skattepliktiga förmögenheten enligt lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt vid beskattningsårets utgång överstiger fribeloppet enligt 19 § den lagen, eller 3.underlag för statlig fastighetsskatt, avkastningsskatt på pensionsme- del eller särskild löneskatt på pensionskostnader skall fastställas. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Ärendet och dess beredning Regeringen har tagit initiativ till förslaget om utvidgad möjlighet till medgivande av eftergift av statens fordran avseende återbetalningsskyl- dighet av underhållsstöd. Den nu föreslagna ändringen i lagen om under- hållsstöd har utformats i samråd med (). har uppmärksammats att bestämmelsen om vilket taxeringsbeslut som skall ligga till grund för beräkning av återbetalningsskyldighet avseende underhållsstöd har fått oönskade konsekvenser. Ärendet har beretts med RFV. Förslaget till ändring i 4 § lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag avser att särskilt förordnade vårdnadshavare skall likställas med föräldrar när det gäller rätten till vårdbidrag. Förslaget lämnas på initiativ av och har beretts med RFV. I en skrivelse (S2000/8243/SF) till begärde RFV en ändring i 3 § lagen (1993:737) om bostadsbidrag (BoL). RFV föreslår att den sökande eller den som uppbär bostadsbidrag skall visa att han eller hon inte bor tillsammans med make/maka eller med någon under äkten- skapsliknande förhållanden Bostadstillägg till pensionärer m.fl. I propositionen Reformerade regler för bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140) anfördes att bostadsstöden även fortsättnings- vis bör samordnas men att samordningen principiellt borde vara den om- vända, dvs. att bostadsbidraget samordnas med bostadstillägg till pensio- närer m.fl. (BTP). Regeringen gav därefter RFV i uppdrag att lämna för- slag till regler för en samordning av bostadsbidrag med BTP. RFV redovisade uppdraget i skrivelse (S2001/11267/SF). I skrivelsen lämnar RFV ett förslag till samordning i enlighet med uppdraget samt ett alternativt förslag som innebär att möjligheten att få bostadsbidrag och BTP slopas. Regeringens förslag är att dagens regler för sam- ordning även fortsättningsvis skall gälla. Ärendet har beretts med Riks- försäkringsverket. I propositionen Reformerade regler för bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140) noterades att frågan om rätt till BTP för boende i tvåbäddsrum kan ifrågasättas och att regeringen skulle återkomma i frå- gan. Efter ytterligare beredning föreslår regeringen ingen ny reglering, vilket innebär att bostadstillägg även fortsättningsvis skall kunna lämnas för boende i tvåbäddsrum. Ärendet har beretts med RFV. RFV har påpekat att det förslag som fanns i propositionen Reformerade regler för bostadstillägg till pensionärer m.fl. avseende hur förmögenhetens värde skall beräknas, skulle komplicera administrationen Prop. 2001/02:119 och motverka syftet med tidsbegränsade beslut. ändrade regler i enlighet med påpekande. Det särskilda grundavdraget till folkpensionärer, , föreslås tas bort fr.o.m. . Förslaget ingår som en del av ålderspensions- reformen och är det lagtekniska avskaffandet av SGA. Frågan inrymmer även hantering av retroaktiva utbetalningar som avser tid . RFV har i skrivelse (S2001/11299/SF) till regeringen föreslagit att reglerna för beräkning av det s.k. balanstalet i ett avseende bör förtydli- Regeringens förslag överensstämmer med RFV:s förslag. RFV har i en skrivelse (S2002/721/SF) begärt vissa lagändringar avseende samordning av garantipension med tjänstepension och pension enligt utländsk lagstiftning. Syftet med RFV:s begäran är att underlätta Regeringen tillmötesgår, efter beredning med RFV, delvis verkets förslag till ändringar. Frågor om sjukersättning och aktivitetsersättning RFV har påpekat att reglerna för rätten till sjukersättning och aktivitets- ersättning bör förtydligas så att det klart framgår att man måste vara för- säkrad för försäkringsfallet för att ha rätt till nämnda er- Regeringens förslag överensstämmer med RFV:s. RFV har vidare uppmärksammat att 30-delsberäknad förtidspension i form av folkpension inte kan omvandlas till 40-delsberäknad garantiersättning då uppgifter om bosättningstid saknas i tillgängliga register. förslag till beräkningsmetod för dessa fall har beretts i samråd med RFV. Förslag lämnas vad gäller reglerna om undertecknande av och överlämnande av årsredovisning Bestämmelsen om hur delårsrap- port skall undertecknas finns i AFL 18 kap. 2021 §§. Efter att 18 kap. reviderades 1998 så trädde förordningen om årsredovisning och budget- underlag i kraft. De förslag som lämnas innebär att vissa administrativa regler som gäller för statliga myndigheter får sin motsvarighet i det re- gelverk som styr . Förslagen har beretts med RFV och Försäkringskassornas rätt att bedriva viss verksamhet utvidgas med anledning av att regeringen genom ett beslut be- läns allmänna försäkringskassa och Västra ett bidrag för att bedriva forskning, utvärdering m.m. inom ramen för det som man avser att starta. saknas laglig möjlighet för att bedriva denna typ av verksamhet. I propositionen föreslås att en sådan möjlighet Förslaget är en konsekvens av det s.k. 11-punktsprogrammet. Några av förslagen i propositionen rör lagar som i sig är lagrådspliktiga. Det gäller ändringar i lagen om underhållsstöd, skattebetalningslagen, inkomstskattelagen och lagen om självdeklarationer och kontrolluppgif- I samtliga fall är det dock fråga om ändringar av så enkel beskaffen- het att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 4 Återbetalningsskyldighet av underhållsstöd 4.1Eftergift av statens fordran avseende underhållsstöd Regeringens förslag: En far kan helt eller delvis medges eftergift av statens fordran på återbetalning av underhållsstöd om återbetalnings- skyldighet har beslutats för tid före den dag då hans faderskap fast- ställdes. Bakgrund: En förälder som inte varaktigt bor tillsammans med sitt barn skall som regel betala underhållsbidrag till barnet. Underhållsbidrag fastställs genom dom eller avtal. Underhållsbidrag får inte fastställas tillbaka än före den dag då talan väcktes, om inte den bidragsskyldige medger det. Ett barn har rätt till underhållsstöd om föräldern inte i rätt ordning be- talar underhåll som uppgår till . Huvud- regeln är att den bidragsskyldige skall betala tillbaka ett belopp till staten som helt eller delvis motsvarar det underhållsstöd som lämnats till ett barn. När underhållsstöd söks skall genast sända ett meddelande om ansökan till den bidragsskyldige. Återbetalningsskyldig- het får aldrig beslutas tillbaka än före den dag då detta meddelande skickades. kan efterge statens ford- ran avseende återbetalningsskyldighet om det finns synnerliga skäl med hänsyn till den bidragsskyldiges personliga eller ekonomiska förhållan- den. Har underhållsstöd lämnats för ett barn, och pågår det ett mål om fastställande av faderskap till barnet, kan besluta att den man som är instämd i målet åläggs återbetalningsskyldighet. Åter- betalningsskyldighet får emellertid åläggas bara om det finns sannolika skäl för att mannen är far till barnet. Är flera män instämda i målet får beslut om återbetalningsskyldighet inte meddelas. Lagen (1996:1030) om underhållsstöd infördes . Av förarbetena (prop. 1995/96:208) framgår bl.a. följande. Eftergift bör tillämpas bara i undantagsfall och bör komma i fråga om det finns synnerliga skäl för det med hänsyn till förälderns personliga eller ekonomiska förhållanden. Synnerliga skäl kan exempelvis anses föreligga om den återbetalnings- skyldige föräldern har medgetts anstånd och det finns anledning att anta att hans eller hennes ekonomiska förhållanden inte kommer att förbättras inom överskådlig tid. Eftergift kan också bli aktu- ell i situationer av rehabiliteringskaraktär eller andra liknande situationer, där eftergift är nödvändig för att föräldern inte skall slås ut socialt. Efter- gift bör normalt inte medges om det kan antas att den återbetalningsskyl- dige föräldern åtminstone till någon del kommer att kunna betala sin skuld till staten inom den tidsrymd som återstår till dess att skulden pre- skriberas. Möjligheten till eftergift fanns redan när lagen (1964:143) om bidrags- förskott (bidragsförskottslagen) var i kraft. Eftergift kunde meddelas om det var påkallat av ändring i den underhållsskyldiges ekonomiska för- hållanden. Eftergift fick också meddelas om det framstod som skäligt med hänsyn till den underhållsskyldiges personliga förhållanden eller av annan särskild anledning. infördes möjligheten till eftergift av bidragsförskott om det, som det uttrycktes då, fanns särskilda skäl för det. Av förarbetena till denna ändring (prop. 1960:75 s. 34) framgår att avsikten var att träffa två fall. Det ena var då bidragsförskott beviljats barn utom äktenskap, där fa- derskapet inte fastställts och barnet fyllt . Det andra fallet var då den bidragsskyldige vistades utomlands och indrivning genom vistelselandets myndigheter inte kunde påräknas. Vid tillkomsten av bidrags- förskottslag uttalades i förarbetena (prop. 1964:70) att praxis i eftergifts- ärenden där faderskap fastställts sent borde skärpas, eftersom den kunde få till följd att barnets fader skulle kunna finna det förmånligt att under- låta att frivilligt gå med på faderskapet. Vidare uttalades att det dock inte skulle vara helt uteslutet att medge eftergift i dessa fall, men som en för- utsättning angavs att förflutit innan faderskapet fastställts och att dröjsmålet inte berott på förhalning från faderns sida. Skälen för regeringens förslag: Enligt nu gällande bestämmelser kan en man åläggas att betala tillbaka underhållsstöd till staten som utgetts för ett barn för tid när mannen varken hade kännedom om barnet eller om att han kunde vara far till det. har även i dessa fall möjlighet att besluta om återbetalningsskyldighet bakåt i tiden räknat från det att underrättelse om att underhållsstöd sökts sänts till den bidragsskyldige. För att undvika stora retroaktiva skulder har försäk- ringskassan möjlighet att besluta om återbetalningsskyldighet trots att fa- derskapet inte är fastställt. Det fordras då att det pågår ett mål om fast- ställande av faderskap i domstol, att det finns sannolika skäl för att man- nen är far till barnet och att inga andra män är instämda i målet. Försäk- ringskassan har möjlighet att helt eller delvis efterge statens fordran av- seende återbetalningsskyldighet om det finns synnerliga skäl med hänsyn till den bidragsskyldiges personliga eller ekonomiska förhållanden. Om en man har ålagts att betala tillbaka underhållsstöd för tid då han var omedveten om sitt faderskap finns inget utrymme för eftergift om det inte finns synnerliga skäl av personlig eller ekonomisk art som gör att han kan få eftergift. Huvudprincipen är att föräldrar har försörjningsansvar för sina barn och att försörjningen av barn skall vara en högt prioriterad utgift för för- äldrarna. Detta medför krav på att de anpassar sitt arbetskraftsutbud och sina egna utgifter efter det. Enligt regeringens uppfattning bör dock möj- ligheten till eftergift vidgas så att den även omfattar situationer då en man har förpliktats återbetala underhållsstöd till staten avseende tid då han var omedveten om sitt faderskap. Den bidragsskyldige har inte haft anledning att räkna med sin försörjningsplikt och där- med inte kunnat anpassa sin ekonomi efter detta. Avsikten är dock att eftergiftsregeln även fortsättningsvis skall tillämpas med återhållsamhet. Eftergift bör även i dessa fall endast komma i fråga om det finns synner- Prop. 2001/02:119 liga skäl. Har faderskapets fastställande försenats på grund av att fadern har hållit sig undan eller på annat sätt försvårat eller förhalat fastställan- det bör eftergift inte komma i fråga. Det bör endast vara en skuld som uppkommit före den tidpunkt då mannen kontaktats för faderskapsutred- ning eller på annat sätt fått vetskap om att han kunde vara far till barnet, som bör komma ifråga för eftergift på denna grund. 4.2Beräkning av återbetalning av underhållsstöd Regeringens förslag: Vid beräkning av återbetalningsskyldighet i fråga om underhållsstöd skall den bidragsskyldiges inkomst beräknas med utgångspunkt från det taxeringsbeslut som fattats närmast det år återbetalningsskyldigheten avser. Skälen för regeringens förslag: När underhållstöd har lämnats till ett barn och det finns en bidragsskyldig förälder skall denne återbetala ett belopp till staten som helt eller delvis motsvarar underhållsstödet. Åter- betalningsskyldigheten fastställs av och enligt 25 § la- gen (1996:1030) om underhållsstöd (USL) skall denna beräknas i enlig- het med det senast fattade taxeringsbeslutet. Varje taxeringsår skall skattemyndigheten fatta taxeringsbeslut före utgången av november må- nad. Av 30 § USL framgår att när ett nytt beslut om årlig taxering före- ligger skall återbetalningsbeloppet omprövas. En ändring av återbetal- ningsskyldigheten vid årlig omprövning enligt 30 § USL skall gälla året efter taxeringsåret. Enligt den nuvarande lydelsen av 25 § USL kan en förälder, som är återbetalningsskyldig för två barn, åläggas att återbetala olika belopp för de två barnen trots att återbetal- ningen avser samma månad. Ett exempel kan förtydliga problemet. Un- derhållsstöd för ett barn betalas ut . Återbetalningsbeloppet ändras och bestäms med stöd av taxeringen . börjar betala ut under- hållsstöd för ytterligare ett barn. Ny årlig taxering har fastställts . Återbetalningsbeloppet för december för det andra barnet kommer då att baseras på ett senare taxeringsbeslut än för det först nämnda barnet trots att återbetalningsskyldigheten avser samma månad. För att en beräkning av återbetalningsskyldigheten för de båda barnen skall baseras på samma taxeringsbeslut fordras en ändring i lagtexten av vilket taxeringsbeslut som skall ligga till grund för beräkningen, nämli- gen det taxeringsbeslut som fattats närmast det år återbetalningsskyldigheten avser. Bostadsbidrag bevisbördan för om bidragstagaren är ensamstående eller inte Regeringens förslag: Vid tillämpning av lagen (1993:737) om bo- stadsbidrag skall en man och en kvinna som är gifta med varandra an- ses bo tillsammans om inte den av dem som ansöker om bostadsbidrag eller som bostadsbidrag betalas ut till visar annat. En man och en kvinna som lever tillsammans utan att vara gifta skall, under vissa för- utsättningar, likställas med gifta personer. Skälen för regeringens förslag: Enligt 3 § första stycket lagen (1993:737) om bostadsbidrag (BoL) skall en man och en kvinna som är gifta med varandra anses leva tillsammans om det inte styrks att de lever åtskilda. Enligt bestämmelsens andra stycke skall, om inte skäl visas för annat, med makar jämställas man och kvinna som utan att vara gifta med varandra lever tillsammans och har eller har haft gemensamt barn eller är folkbokförda på samma adress. Av 5 § lagen (1996:1030) om underhålls- stöd (USL) framgår att när barnets föräldrar är bosatta på samma adress anses de bo tillsammans, om inte den som begär underhållsstöd eller den som underhållstöd betalas ut till visar annat. Föräldrar som är gifta med varandra anses bo tillsammans även om de inte är folkbokförda på samma adress, om inte den som begär underhållsstöd eller som stöd be- talas ut till visar annat. Om det kommer fram andra omständigheter som gör det sannolikt att föräldrarna bor tillsammans måste den som begär underhållstöd, eller som stöd betalas ut till, visa att de inte gör det. Det förekommer således olikheter i regelverken för bostadsbidrag respektive underhållstöd när det gäller vem som har bevisbördan för om den sökande eller den som uppbär bidraget respektive underhållsstödet är ensamstående eller inte. Det är vanligt att den som uppbär underhållsstöd också uppbär bostadsbidrag. Olikheterna i regelverken kan få den följden att en person anses som ensamstående enligt det ena regelverket och sammanboende enligt det andra. har förordat en anpassning av regeln i lagen om bostadsbidrag till motsvarande regel i lagen om underhållsstöd. Det är i praktiken svårt för att pröva om den som söker bidrag lever tillsammans med någon eller är ensamstående. Sådana undersökningar kan fel utförda kränka den per- sonliga integriteten hos sökanden. Mot bakgrund av vad som sagts föreslår regeringen att en gift person som ansöker om bostadsbidrag eller som bidrag betalas ut till skall ha bevisbördan för att han eller hon inte bor tillsammans med maken eller makan. Av bestämmelsens andra stycke framgår att de som lever till- sammans utan att vara gifta likställs med gifta personer om de har eller har haft barn tillsammans eller om de är folkbokförda på samma adress.