prop · GP03129 · 2002-03-19 00:00:00 — Medlen har kunnat användas med viss flexibilitet. Exempel på sådan flexibel användning är medicinska insatser såväl i som i närområde. respektive har i två rapporter beskrivit mottagandet och integrationen av kvotflyktingar. Status kvot (, 1997) är en utvärdering av kvotflyktingars mottagande och integration åren 19911996. I rapporten belyser verket bl.a. skillnader mellan kvotflyktingars och övriga flyktingars introduktions- och integrationsresultat. har därefter kompletterat studien i avsikt att fördjupa perspektivet i rapporten (, 2001) och kompletteringen avser flyktingar som tagits emot för vidarebosättning . Den senare rapporten har också utgjort en del av förberedelserna inför UNHCR:s internationella konferens om vida- rebosatta flyktingars integration som och stod värd för i . Både rapporterna och konferensen pekar på att det kan finnas omstän- digheter kring kvotflyktingar som kan innebära att andra hänsyn måste tas kring introduktionen för dem, jämfört med övriga flyktingar. De kvotflyktingar som fått bosätta sig i har i stor utsträckning kommit från krigshärjade områden eller vistats i flyktingläger mellan 7 till . Många är analfabeter eller har kort skolutbildning. För många som kommer från flyktingläger upptas tankarna av hur situationen är för nära anhöriga utanför kärnfamiljen som inte omfattats av utlänningslagens vanliga bestämmelser om anhöriginvandring och inte heller blivit uttagna som kvotflyktingar. Sådana och andra omständigheter påverkar förutsättningarna för att kunna tillgodogöra sig introduktionen. Kommunerna har pekat på svårigheterna för den Skr. 2001/02:129 flyktinggrupp från som de har tagit emot. menar att det har tagit att bara förbereda flyktingarna på att kunna påbörja en introduktion, där det initialt handlat om att förstå det mest elementära i vardagslivet. 4.3Utvecklingsarbete för en förbättrad introduktion I vårpropositionen 2000 avsatte regeringen för perioden 20012003 för att öka sysselsättningen bland invandrare. Av dessa medel har avsatts för att utveckla svenskundervisningen och introduktionen för flyktingar och andra nyanlända invandrare. Som ett led i utvecklingsarbetet har en central överenskommelse träffats mellan (), , , och om samverkan för ökad sysselsättning bland invandrare och för en förbättrad introduktion. Utgångspunkt för samverkansarbetet mellan de berörda myndigheterna och är att en lyckad introduktion är beroende av individens eget ansvar och motivation men också av en god samverk- an mellan ansvariga myndigheter och kommuner. Strategin är att asylsö- kande, flyktingar och andra nyanlända invandrare skall kunna tillvarata och utveckla sina resurser bättre genom att myndigheternas samordnade arbete blir effektivare. Varje myndighet har ansvar att följa upp resultatet av sin egen verksamhet. har ett särskilt ansvar att följa upp intro- duktionsresultatet för nyanlända invandrare i kommunerna samt att för- medla resultaten och erfarenheterna till kommuner och de samverkande myndigheterna. Parterna är överens om att samverka kring kartläggning av och information till asylsökande. Vidare att introduktionsprogrammen inklusive svenskundervisningen skall bli mer flexibla och bättre svara mot och utgå från individens egna förutsättningar och behov. Myndigheterna skall löpande rapportera till regeringen om utveck- lingen inom sina respektive ansvarsområden. redovisade i en delrapport, Förbättrad introduktion för nyanlända invandrare (INT-19-0l-1578), till regeringen resultatet av en kartläggning av de 30 största flyktingmottagande kom- munerna. Av rapporten framgår att det finns en stark förändringsvilja i många kommuner med en tydlig inriktning på arbetslivet i ett tidigt skede av introduktionen. Verket menar att arbetsmarknadsperspektivet nu är tydligare, men det är fortfarande vanligt med försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen som försörjning till flyktingar. gör ändå bedömningen att processen från socialtjänstperspektiv till arbets- marknadsperspektiv går åt rätt håll dvs. fler kommuner försöker få in Skr. 2001/02:129 arbetslivet i ett tidigt skede av introduktionen. Arbetsförmedlingens insatser i initialskedet är dock fortfarande be- gränsade och kommunerna samverkar sällan. Hos kommunerna finns en ökad medvetenhet om vikten av att nyanlända får ett yrkesspråk genom svenskundervisningen. överlämnade ling av introduktionen (INT-19-02-286) om verkets samlade arbete i enlighet med uppdraget som regeringen gett i regleringsbrev för . I rapporten redovisas mer ingående bl.a. resultat från verkets kartläggning av introduktionen i 30 utvalda kommuner. I dessa kommun- er har ca två tredjedelar av flyktingarna bosatt sig . Den centrala överenskommelsen har enligt rapporten haft betydelse både för samverkansformer och introduktionens innehåll och utformning. Tendensen är när det gäller samverkan att redan befintliga former ut- vecklats och nya samverkansformer och samarbetspartners har uppstått. Fler aktörer deltar också i det lokala utvecklingsarbetet där t.ex. och del i detta samarbete är nytt i merparten av kommunerna. Samarbetet har blivit mer strukturerat och intresset för introduktions- frågorna har ökat bland politiker och tjänstemän. Kommunerna menar att överenskommelsen har bidragit till att samverkan fått större legitimitet hos berörda parter. Respektive aktörs ansvar för introduktionen har tyd- liggjorts och överenskommelsen har bidragit till ett mer åtgärdsinriktat arbetssätt. I några kommuner menar man att nya metoder, tankar och idéer har fötts som kan leda till en utvecklad och mer individuellt anpas- sad introduktion. Vidare förväntar man sig en tydligare koppling till det lokala näringslivet i ett tidigt skede i introduktionen. En följd av denna ökade samverkan är ökad kunskap om olika verksamhetsområden och ökat erfarenhetsutbyte. Ungdomars introduktion och förutsättningar för integration fokuseras mer . Målgruppen för introduktionen är flyktingar som omfattas av ersättningsförordningen (1990:927). Andra invandrare ingår således sällan i den planerade introduktionen. Tendensen är dock att fler kom- muner uppmärksammar alla nyinvandrades behov av introduktion och några kommuner arbetar vidare med målsättningen att erbjuda alla nyin- vandrade en individuellt anpassad introduktion. Barnens introduktion nämns särskilt i detta sammanhang. En positiv utvecklingstrend märks när det gäller flyktingarnas delak- tighet och ansvar för sin introduktion. Hälften av kommunerna menar att det skett en sådan utveckling. Svenskundervisningen har också utvecklats. Många kommuner anser att de åstadkommit en bättre nivågruppering. Ett par kommuner har ut- vecklat modersmålbaserad undervisning för analfabeter och lågutbildade och ett ökat antal kommuner har särskild svenskundervisning för akademiker, i några fall i samverkan med högskolor/universitet. kommuner har arbetat med att utveckla yrkesinriktning på Skr. 2001/02:129 svenskundervisningen och undervisningen kombineras även med arbets- marknadsinriktad utbildning i större utsträckning . Direkt arbetsplatsförlagd introduktion förekommer däremot bara i ett fåtal kommuner. Hälften av kommunerna uppger att validering av yrkes- utbildning och erfarenheter sker tidigare än förut. Trots de positiva utvecklingstendenserna pekar kommunerna på behov av ytterligare utveckling. Det behövs bättre samverkan med arbetsförmedlingen och med det lokala näringslivet. Behov av samverkan med föreningslivet för mer delaktighet för individen påpekas också liksom bättre samverkan med sjukvården. Innehållet i introduktionen för barn, ungdomar, äldre och funktionshindrade måste förbättras, särskilt gäller detta för barnen. Vida- re menar ett antal av kommunerna att metoderna för uppföljning behöver förbättras. I rapporten redovisar också vad kommunerna anser främjar respektive hindrar en utveckling. Ett ökat samarbete med lokalt näringsliv nämns som en stark främjan- defaktor. Vidare nämns att det som bäst skulle främja utvecklingen av introduktionen är att alla nyanlända invandrare, dvs. flyktingar, deras anhöriga samt övriga nyanlända invandrare, omfattades av kommunens introduktion. Kraven på de nyanlända invandrarna under introduktionen behöver bli tydligare och prestationerna kopplas till individens försörjning. Här nämns utformningen av introduktionsersättningen som en mycket viktig del. Ett tydligt hinder för en bra introduktion som kommunerna nämner är bostadsbristen. Kommunernas interna organisation kan också utgöra ett hinder, särskilt om ansvaret för flyktingmottagandet är uppdelat på flera förvaltningar. Att arbetsförmedlingen tenderar att minska på resurserna för flyktingar vid konjunkturnedgång eller försämrad arbetsmarknad i kombination med samverkansproblem med arbetsförmedlingen kan också utgöra hin- der för en utveckling av introduktionen. Här skall noteras att AMS i sitt regleringsbrev för fått i uppdrag att utarbeta en strategi för hur man i verksamheten skall säkerställa att arbetsförmedlingarnas insatser för flyktingar och andra invandrare ges vederbörlig prioritet oavsett konjunkturläge och generell medelstilldel- ning. Att introduktionsersättningen är utformad på samma sätt som försörjningsstödet enligt socialtjänstlagen anges av kommunerna som ett annat hinder för utveckla introduktionen. Bristande samverkan med sjukvården, psykiatrin och nämns också. Ytterligare faktorer som kommunerna för fram som hinder för utveckling är väntan på familjeåterförening. Ovisshet om familjen leder oftast till frustration och koncentrationssvårigheter som i sin tur förlänger introduktionstiden. Slutligen kommenterar även kommunerna nödvändigheten av god planering för barnomsorg. Att barnen inte får förskoleplats kan hindra föräldrarna från att delta i introduktionen. Översyn av mottagandet och introduktionen Arbetet för att utveckla introduktionen för flyktingar och andra invandrare i samarbete mellan olika myndigheter, i kommuner och övrigt på lokal nivå är mycket väsentligt för att underlätta integrationsprocessen. Regeringen gör dock bedömningen att detta arbete kan behöva kompletteras med strukturella åtgärder i form av t.ex. författnings- och regeländringar. beslutade därför regeringen om direktiv för en översyn av mottagande av och introduktion för flyktingar. Utredningen skall vara klar . Utredningen skall se över hinder som finns för att flyktingar skall få en individuellt anpassad introduktion, kan bli självförsörjande och bli del- aktiga i det svenska samhällslivet. Översynen skall ha ett hel- hetsperspektiv och avse både den praktiska verksamhetens organisation och innehåll samt lagar och författningar. I uppdraget ingår att studera i vilken mån väntetiden i före uppehållstillstånd påverkar integrationsprocessen. Vidare skall en analys göras av i vilken mån koncentrationen av asylsökande och nyanlända flyktingar och deras boendesituation påverkar integrationsprocessen. Barns och ungdomars situation skall uppmärksammas särskilt. Former för samverkan mellan olika aktörer kring introduktionspro- grammet skall uppmärksammas liksom möjligheter för samverkan ur ett regionalt perspektiv. Svenskundervisningens roll inom ramen för ett introduktionsprogram skall studeras och analyseras. Utredaren skall särskilt överväga hur alla nyanlända invandrare, genom introduktionen eller på annat sätt, skall kunna få ökad kunskap om och förståelse för grundläggande normer i det svenska samhället och det svenska demokratiska systemet. Hur kommunerna valt att använda introduktionsersättning i stället för socialbidrag skall studeras. I uppdraget ingår även att föreslå hur en obligatorisk introduktionsersättning kan utformas. Utredaren skall också identifiera och analysera om det finns regler och bestämmelser i det nuvarande systemet för ersättning till kommunerna för flyktingmottagandet som motverkar eller hindrar en individuellt an- passad introduktion eller genomförande av nya idéer och metoder inom introduktionsverksamheten. Utredaren skall föreslå författnings- och regeländringar och fortsatt utvecklingsarbete på de områden där utredaren anser att det behövs. 5 Utvecklingen inom olika samhällsområden Enligt regeringens integrationspolitik skall samhällets etniska och kultu- rella mångfald tas som utgångspunkt för och påverka den generella poli- tikens utformning och genomförande på alla samhällsnivåer. I detta av- snitt redovisas utvecklingen inom olika samhällsområden i förhållande till de integrationspolitiska målen liksom de insatser som regeringen gör inom respektive område. I avsnitt 10 redovisar regeringen sin bedömning av utvecklingen och inriktningen på den framtida integrationspolitiken. Regeringens bedömning: En mängd såväl generella som mer riktade åtgärder i enlighet med intentionerna i den integrationspolitiska pro- positionen har vidtagits för att öka invandrares sysselsättning på ar- betsmarknaden. Arbetslösheten bland invandrare har också minskat snabbt . Skillnaderna i sysselsättning mellan svenskfödda och utrikes födda är dock fortfarande stora. Ansträngningarna att motverka diskriminering och främja mångfald arbetslivet måste därför intensifieras. Former och metoder för validering av utländsk yrkeskompetens kommer att utvecklas. Frågan om invandrares och flyktingars integration i arbetslivet är central för hela vårt samhälle. Alla bör ha rätt till ett arbete och ha möjligheter att kunna försörja sig själva. Framgång på detta område gör också att spänningar mellan svenskfödda och utrikes födda förebyggs och att kostnaderna i offentliga trygghetssystem kan hållas nere. Det innebär även att de mänskliga resurserna tas tillvara på ett bättre sätt, vilket är en förutsättning för att vi i dagens kunskapssamhälle skall kunna säkra en långsiktigt hållbar tillväxt och välfärd. För individen innebär ett arbete, förutom försörjning, självkänsla och ett socialt nätverk. Det ger också möjlighet att utveckla kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället. I den integrationspolitiska propositionen framhåller regeringen att arbetsmarknadspolitiken i större utsträckning måste utformas med hänsyn till samhällets etniska mångfald och präglas av individualisering och flexibilitet. Den utbildning och kompetens som invandrare och andra med utländsk bakgrund har måste tas tillvara. Att skapa en arbetsmarknad för alla, med arbetsplatser där individen värdesätts och människor med olika bakgrund och erfarenheter kan verka, utvecklas och mötas, är därför en av regeringens mest prioriterade uppgifter. En mängd såväl generella som mer riktade åtgärder i enlighet med intentionerna i den integrationspolitiska propositionen har vidtagits för att öka invandrares sysselsättning på arbetsmarknaden. första hälft upplevde den djupaste Personer födda utomlands drabbades särskilt hårt av nedgången på arbetsmarknaden. Speciellt utsatta var de nyanlända invandrarna, av vilka många flytt krig och kaos i f.d. . Men konjunkturnedgången slog hårt också mot invandrare med längre vistelsetid i , även mot dem som blivit svenska medborgare. Den strukturomvandling som krisen framtvingade ledde till att gamla industrier slogs ut och många Nya produktionsmetoder och arbetsformer gjorde att generellt sett ökade kraven på dem som var kvar i De mer okvalificerade arbetena, som tidigare ofta varit en på arbetsmarknaden för invandrare, blev färre. av stadig ekonomisk tillväxt och en mycket Skr. 2001/02:129 stark sysselsättningsutveckling har situationen ljusnat betydligt. Sysselsättningsintensiteten bland invandrare har ökat , med undantag för gruppen personer födda i eller EES-länder, för vilken den minskade något mellan och 2001. För personer födda i utanför EU eller EES-området uppgick ökningen till mellan och och för personer födda utanför till . ökade sysselsättningsintensiteten för personer med helt svensk bakgrund1 . För personer födda i eller EES-länder uppgick ökningen mellan åren 1997 och . Diagram: Sysselsättningsintensitet i procent, , 16-64 år 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 I alla grupper har sysselsättningsintensiteten varit högre för män än för kvinnor. Intensiteten har ökat för båda könen , men ökningen har varit större för invandrade män än för invandrade kvinnor. För de svenskfödda har sysselsättningsintensiteten ökat ungefär lika mycket för både män och kvinnor. Arbetslösheten har sjunkit kraftigare för invandrare än för personer födda i . har den gått ned för personer födda i utanför EU eller EES- området och för personer födda utanför . har minskningen varit för personer med helt svensk bakgrund. För personer födda i eller EES-området var minskningen , men arbetslösheten har därefter stigit något. 1 I diagram i avsnitt 5.1 används den tekniska termen svenska medborgare ej naturaliserade för att beskriva personer som är svenska medborgare sedan födseln. I löpande text benämns de för enkelhets skull personer med helt svensk bakgrund. Diagram: Arbetslöshet i procent, , 16-64 år sv medb ej nat har arbetslösheten bland män för det mesta varit högre än bland kvinnor, det gäller både för invandrade och svenskfödda. sjönk arbetslösheten något mer räknat i procentenheter för kvinnor än för män bland personer födda utanför och inom EU eller EES-området. För dem födda i övriga var det tvärtom, medan arbetslösheten bland svenskfödda sjönk ungefär lika mycket för båda könen. Sysselsättning, arbetslöshet och arbetskraftsdeltagande Trots den positiva utvecklingen är dagens situation långt ifrån tillfredsställande. Skillnaderna mellan invandrare och personer födda i , såväl när det gäller sysselsättning och arbetslöshet som i fråga om arbetskraftsdeltagande, är fortfarande stora. Sysselsättningsintensiteten bland de som invandrat uppgick för personer födda i ett EU eller EES-land, för personer födda i övriga och för personer födda utanför . Sysselsättningsintensiteten för personer med helt svensk bakgrund uppgick till . När det gäller sysselsättningsintensitet råder stora skillnader mellan könen, i synnerhet för personer som är födda utanför och i länder i som är utanför EU eller EES. I den förstnämnda gruppen är av männen och av kvinnorna sysselsatta och i den senare av männen och av kvinnorna. För de övriga två grupperna ligger skillnaden i sysselsättningsintensitet mellan könen . Den öppna arbetslösheten bland utrikes födda uppgick till för personer födda i ett EU eller EES-land, för personer födda i övriga och för personer födda utanför . Den öppna arbetslösheten för personer med helt svensk bakgrund uppgick till . För alla grupper utom personer födda i utanför EU eller EES-området är arbetslösheten högre för män än för kvinnor. Skillnaderna mellan könen ligger mellan 0,5 och 1,3 Arbetskraftsdeltagandet (sysselsatta och arbetslösa i procent av Skr. 2001/02:129 befolkningen) bland invandrare uppgick till för personer födda i ett EU eller EES-land, för personer födda i övriga och för personer födda utanför . Arbetskraftsdeltagandet för personer med helt svensk bakgrund uppgick till . För alla grupper gäller att arbetskraftsdeltagandet är högre bland män än bland kvinnor. Återigen återfinns de största skillnaderna bland personer födda utanför och i utanför EU eller EES. I den förstnämnda gruppen är arbetskraftsdeltagandet för män högre än för kvinnor och i den senare är skillnaden . Som framgår varierar graden av integration på arbetsmarknaden bland invandrare beroende på var de är födda. Skillnaderna mellan olika invandrargrupper blir än tydligare om man studerar enskilda världsdelar och länder. Arbetslösheten var exempelvis högre och sysselsättningen lägre för invandrare från afrikanska och än för övriga invandrare. Här ser man också ett samband med vistelsetiden i . För invandrare från Bosnien har situationen förbättrats dramatiskt andra hälft. års extremt låga sysselsättningsgrad () och höga arbetslöshet () hade gruppen närmat sig den genomsnittliga nivån för personer som invandrat till . Det är emellertid inte bara när det gäller sysselsättning, arbetslöshet och arbetskraftsdeltagande som skillnaderna mellan utrikes födda och svenskfödda är påtagliga. På område efter område visar statistik och forskning invandrarnas underordnade position i arbetslivet. Personer som har invandrat till har generellt en svagare anknytning till den svenska arbetsmarknaden än personer med en helt svensk bakgrund. Av de invandrare som befinner sig i arbete har tidsbegränsade anställningar att jämföra för personer med helt svensk bakgrund. har andelen tidsbegränsade anställningar ökat bland invandrare medan den minskat för personer med helt svensk bakgrund. Invandrare är också i högre grad egna företagare (jfr avsnitt 5.1.5). Det finns stora inkomstskillnader mellan personer som har invandrat till och de som är födda här. Enligt levnadsnivåundersökningarna hade invandrade män lägre lön än män födda i . hade skillnaden vuxit till och var skillnaden . Dessa siffror har korrigerats med hänsyn till skillnader i utbildning och arbetslivserfarenhet. Andra undersökningar visar att såväl män som kvinnor födda i utlandet har haft lägre timlön och lägre avkastning av sin utbildning och arbetslivserfarenhet talet än personer födda i . Skillnader i arbetsinkomst mäter bara skillnaden mellan personer som Skr. 2001/02:129 har ett arbete. Räknar man in arbetslösa och personer utanför arbetskraften blir skillnaderna i inkomst mellan utrikes födda och personer födda i ännu större, särskilt när arbetslösheten är hög som fallet var under stora delar av . Också bland högutbildade finns det tydliga skillnader i inkomst mellan invandrare och personer som är födda i . Det gäller även när båda har svenska examina. hade invandrare med svenska akademiska examina i genomsnitt mellan lön än personer födda i med motsvarande examina. Män och kvinnor som är födda utanför arbetar oftare än personer födda i i mindre kvalificerade och tyngre yrken, med lägre lön, sämre arbetsmiljö och sämre karriärmöjligheter. En bieffekt av att invandrare är överrepresenterade i mindre kvalificerade och lägre avlönade arbeten är att de bryter en del av de könsmönster som finns på den svenska arbetsmarknaden. Det är betydligt vanligare att utrikes födda kvinnor arbetar i industrin än att svenskfödda kvinnor gör det. Utrikes födda män arbetar oftare som städare eller i hotell- och restaurangbranschen än svenskfödda män. Forskning tyder på att den relativt underordnade ställning som invandrare generellt har i till stor del ärvs av deras barn. Detta gäller även barn som vuxit upp och utbildats i . studier visar att risken för att vara arbetslös är avsevärt högre för ungdomar som är födda utomlands än för ungdomar med helt svensk bakgrund. Också de ungdomar som är födda i löper en större risk att bli arbetslösa, om föräldrarna är födda utomlands. Detta gäller även när hänsyn har tagits till ungdomarnas betyg i svenska, utbildningsnivå, bostadsort och familjebakgrund. Ursprunget påverkar således möjligheterna på arbetsmarknaden. 5.1.2Var finns hindren? Skälen till invandrares generellt svagare ställning på arbetsmarknaden är många och komplexa. Enkelt kan de delas upp på individrelaterade respektive strukturella orsaker. Man kan också beskriva det som brister på utbuds- respektive efterfrågesidan. Att flytta från ett land till ett annat innebär ofta en stor omställning. En nyinvandrad person har normalt inte de färdigheter som behövs för att få en anställning på den ordinarie arbetsmarknaden; minimikunskaper i landets språk, kännedom om förhållandena på arbetsmarknaden m.m. För tvingas fly kan dessutom problem tillkomma som den som valt att invandra till inte behöver hantera. sysselsättningen är lägre bland nyanlända invandrare är därför vad man kan förvänta. Studier visar också att sysselsättningen ökar och arbetslösheten sjunker markant bland invandrare i relation till längden i . i har emellertid personer som är födda i utlandet högre arbetslöshet och lägre sysselsättning än personer som är födda i .