prop · GP03175 · 2002-04-15 00:00:00 — 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om ett sparande för individuell kompetensutveckling på ett särskilt konto (kompe- tenssparkonto) som en fysisk person har hos den myndighet som regeringen bestämmer (kompetenssparmyndigheten). 2 § skall på begäran av en fysisk person öppna och föra ett kompetenssparkonto för dennes räk- ning. 3 § Insättningar på ett kompetenssparkonto får göras till och med det kalenderår under vilket kontohavaren fyller . 4 § Ett kompetenssparkonto får inte överlåtas. 5 § Ett kompetenssparkonto skall avslutas vid utgången av det kalenderår när kontohavaren fyller eller vid den tid- punkt när han eller hon avlider. 6 § Om kontohavaren i anslutning till uttag från kontot genomgått en godkänd kompetensutveckling och i övrigt upp- fyller i denna lag angivna förutsättningar, har han eller hon rätt till en kompetenspremie enligt bestämmelserna om sådan pre- mie i 711 §§. Vid beräkning av kompetenspremien avses med uttag det sammanlagda belopp som kontohavaren tar ut från kontot under ett kalenderår. Med uttag jämställs att ett kompetenssparkonto avslutas en- ligt 5 §. Om kontohavaren vid beskattningen väljer att ta upp den utgående behållningen enligt 11 kap. 48 § andra stycket inkomstskattelagen (1999:1229), skall det belopp som beskattas behandlas som ett uttag. 7 § Kompetenspremie beslutas för ett kalenderår av den myn- dighet som regeringen bestämmer efter ansökan från kontoha- varen. Premiens storlek beräknas enligt 910 §§. Till ansökan om kompetenspremie skall kontohavaren foga ett intyg som han eller hon samt en behörig företrädare för ut- bildningsanordnaren har skrivit under. Det skall framgå av inty- get vilken kompetensutveckling som kontohavaren har genom- gått och den längd som anordnaren har fast- ställt eller beräknat. Bestämmelser om att kontohavaren tillgodoräknas ett belopp som motsvarar kompetenspremien som skattereduktion finns i 65 kap 10 a § inkomstskattelagen (1999:1229). 8 § Kompetenspremie tillgodoräknas endast om konto- havaren föregående kalenderår har uppnått en ålder av . 9 § Full kompetenspremie utgör ett fast belopp om 1 000 kro- nor samt ett belopp som motsvarar av ett inkomst- basbelopp enligt 1 kap. 6 § lagen (1998:674) om inkomstgrun- dad ålderspension. Full kompetenspremie tillgodoräknas om spararen under ett kalenderår har genomgått godkänd kompe- tensutveckling som motsvarar minst 200 dagars heltidsstudier. Det fasta beloppet ingår i premien högst och en- dast om det uttagna beloppet under kalenderåret uppgår till . 10 § Om studietiden under kalenderåret inte motsvarar minst 200 dagars heltidsstudier, utgör kompetenspremien ett fast be- lopp om samt ett belopp som svarar mot förhållan- det mellan antalet heltidsstudiedagar och 200 multiplicerat av inkomstbasbeloppet. Det framräknade beloppet skall avrundas till närmast hela tiotal kronor. Om studietiden under kalenderåret inte motsvarar minst fem dagars heltidsstudier, tillgodoräknas ingen kompetenspremie. 11 § Kompetenspremie tillgodoräknas med högst ett belopp som motsvarar hälften av uttaget från kompetenssparkontot un- der kalenderåret. 12 § Med godkänd kompetensutveckling avses utbildningar, kurser och praktik som anordnas inom de offentliga utbild- ningsväsendena för barn och ungdom respektive vuxna, univer- sitet och högskolor, folkbildning, kvalificerad yrkesutbildning samt kompletterande utbildningar som står under statlig tillsyn. Därutöver ingår utländsk utbildning för vilken Centrala studie- stödsnämnden får bevilja studiestöd. 13 § Beslut om kompetenspremie får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229) dels att 1 kap. 11 §, 10 kap. 3 och 12 §§, 62 kap. 1 § och 9 §§ samt 65 kap. 12 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas nya bestämmelser, 11 kap. 48 §, 62 kap. 8 a § och 65 kap. 10 a § samt närmast före 11 kap. 48 § och 62 kap. 8 a § nya rubriker av följande lydelse. skall beräknas samt om skattere- skall beräknas samt om skattere- duktion för underskott av kapital, duktion för underskott av kapital, pensionsavgift, sjöinkomst, fackföreningsavgift, avgift till ar- arbetslöshetskassa finns i 65 kap. premie finns i 65 kap. Bestämmel- skatt på ackumulerad inkomst finns ser om beräkningen av skatt på ackumulerad inkomst finns i 66 Till inkomstslaget tjänst räknas Till inkomstslaget tjänst räknas på aktier m.m., i den utsträckning på aktier m.m., i den utsträckning som anges i 57 kap., i företag som som anges i 57 kap., i företag som är eller har varit fåmansföretag, är eller har varit fåmansföretag, 2. kapitalvinster på andelar i ett 2. kapitalvinster på andelar i ett svenskt handelsbolag i den ut- svenskt handelsbolag i den ut- sträckning som anges i 50 kap. 7 §, sträckning som anges i 50 kap. 7 §, 3. penninglån i strid med 12 kap. 3. penninglån i strid med 12 kap. eller 11 § lagen (1967:531) om eller 11 § lagen (1967:531) om 4. avskattning av pensionsförsäk- 4. avskattning av pensionsförsäk- ring enligt bestämmelserna i 58 kap. ring enligt bestämmelserna i 58 kap. 19 §, och 58 kap. 33 §. 58 kap. 33 §, 6. uttag från kompetenssparkonto 2 Senaste lydelse 2001:1168. 3 Senaste lydelse 2000:1341. ring i 58 kap. 19 §, och konto i 11 kap. 48 §, konto i 59 kap. 33 §. ring i 58 kap. 19 §, och konto i 59 kap. 33 §. Uttag från ett kompetenssparkonto Uttag från ett kompetensspar- konto enligt lagen (0000:000) om sparande för individuell kompe- tensutveckling skall tas upp. Om ett kompetenssparkonto av- slutas på grund av att kontohavaren fyller skall, om denne begär det, uttaget tas upp , räknat från och med det be- skattningsår då kontot avslutas. Andra stycket gäller bara om den utgående behållningen när kontot avslutas uppgår till . I detta kapitel finns bestämmelser I detta kapitel finns bestämmelser om allmänna avdrag för om allmänna avdrag för underskott i 24 §§, underskott i 24 §§, debiterade egenavgifter i 5 §, debiterade egenavgifter i 5 §, gifter i 6 §, gifter i 6 §, periodiska understöd i 7 §, och periodiska understöd i 7 §, pensionssparande i 8 §. pensionssparande i 8 §, och kompetenssparande i 8 a §. Bestämmelser om allmänna avdrag för begränsat skattskyldiga finns i 9 §. Allmänt avdrag får göras för be- skattningsårets insättningar på spa- med högst ett belopp som motsvarar 0,25 inkomstbasbelopp enligt 1 kap. 6 § lagen (1998:674) om inkomst- Kompetenssparavdraget får inte i summan av överskott i inkomst- slagen tjänst och näringsverksam- andra allmänna avdrag än pen- Rätt till avdrag som avses i 5 Rätt till avdrag som avses i 57 och 7 §§ har bara de som är obegränsat 8 a §§ har bara de som är obegrän- Om de är obegränsat Om de är obe- skattskyldiga bara under en del av gränsat skattskyldiga bara under en beskattningsåret, har de rätt till av- del av beskattningsåret, har de rätt drag som avser . till avdrag som avser . samma gäller för avdrag enligt 8 § detsamma gäller för avdrag enligt framgår av 59 kap. 16 §. 8 § framgår av 59 kap. 16 §. belopp som motsvarar den kompe- tenspremie som beslutats enligt la- gen (0000:000) om sparande för individuell kompetensutveckling. Skattereduktion skall räknas av mot och statlig inkomst- skatt samt mot statlig fastighetsskatt enligt lagen (1998:1052) om statlig fastighetsskatt. fackföreningsavgift, avgift till ar- fackföreningsavgift, avgift till ar- män pensionsavgift och underskott män pensionsavgift, underskott av kapital i nu nämnd ordning. kapital och för kompetenspremie i 4 Senaste lydelse 2001:1168. nu nämnd ordning. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 2001/02:175 Bilaga 3 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild in- komstskatt för utomlands bosatta Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta skall ha följande lydelse. 5 §5 Skattepliktig inkomst enligt denna lag är: 1.avlöning eller därmed jämförlig förmån, som utgått av anställning eller uppdrag hos svenska staten eller svensk kommun; 2.avlöning eller därmed jämförlig förmån, som utgått av annan an- ställning eller annat uppdrag än hos svenska staten eller svensk kommun, iden mån inkomsten förvärvats genom verksamhet här i riket; 3.arvode och liknande ersättning som uppburits av någon i egenskap av ledamot eller suppleant i styrelse eller annat liknande organ i svenskt aktiebolag eller annan svensk juridisk person, oavsett var verksamheten utövats; 4.pension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring till den del beloppet överstiger uppburen folkpension och pensionstillskott som upp- burits enligt 2 § lagen (1969:205) om pensionstillskott eller, för den som uppburit folkpension i form av förtidspension, till den del beloppet över- stiger uppburen folkpension och av pensionstillskott som uppburits enligt 2 a § sistnämnda lag, eller, om folkpension enligt be- stämmelserna i 17 kap. 2 § lagen om allmän försäkring samordnats med yrkesskadelivränta eller annan i nämnda lagrum angiven livränta, till den del beloppet överstiger den pension som skulle ha utgått om sådan sam- ordning inte skett, och för annan ersättning enligt lagen om allmän för- säkring; 5.pension på grund av anställning eller uppdrag hos svenska staten eller svensk kommun; 6.belopp, som utgår på grund av annan pensionsförsäkring än tjänste- pensionsförsäkring, om försäkringen meddelats i här i riket bedriven försäkringsrörelse samt belopp som utbetalas från pensionssparkonto fört av ett svenskt pensionssparinstitut eller av ett utländskt instituts filial i enligt lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande; 7.pension på grund av tjänstepensionsförsäkring samt annan pension eller förmån, om förmån utgår från på grund av förutvarande tjänst och den tidigare verksamheten huvudsakligen utövats här; 8.ersättning enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller la- gen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och lagen (1989:225) om er- sättning till smittbärare samt enligt annan lag eller författning, som utgått till någon vid sjukdom eller olycksfall i arbete eller på grund av militär- tjänstgöring eller i fall som avses i lagen (1977:265) om statligt person- skadeskydd eller lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän; 5 Senaste lydelse 2001:358 9. dagpenning från arbetslöshetskassa enligt lagen (1997:238) om ar- 10.annan härifrån uppburen, genom verksamhet här i riket förvärvad inkomst av tjänst; 11.återfört avdrag för egenavgifter enligt socialavgiftslagen (2000:980), egenavgifter som satts ned genom ändrad debitering, i den mån avdrag har medgetts för avgifterna samt avgifter som avses i 62 kap. 6 § inkomstskattelagen (1999:1229) och som satts ned genom ändrad debitering i den mån avdrag har medgetts för avgifterna och dessa inte hänför sig till näringsverksamhet; 12.sjöinkomst som avses i 64 kap. 3 och 4 §§ inkomstskattelagen; 13.pension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. 14.uttag från kompetensspar- konto enligt lagen (0000:000) om sparande för individuell kompe- tensutveckling. Som inkomst enligt första stycket 13 anses också förskott på sådan inkomst. Som folkpension behandlas även tilläggspension i den mån den enligt lagen om pensionstillskott föranlett avräkning av pensionstillskott. Däremot räknas inte barnpension som folkpension. Verksamhet på grund av anställning i svenskt företag anses utövad här i riket även om tjänsteinnehavaren i och för sin tjänst måste göra till- fälliga besök utomlands eller uppehålla sig där under kringresande (t.ex. handelsresande). Skattepliktig inkomst enligt denna lag är dock endast sådan inkomst som skulle ha beskattats hos en obegränsat skattskyldig enligt inkomst- skattelagen. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet , regeringsrådet Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om sparande för individuell kompetensutveckling, 2.lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 3.lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av rättschefen , departementsrådet och departementsrådet . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: De lagbestämmelser som har underställts Lagrådets granskning gäller ett nytt regelsystem avseende sparande för individuell kompetensutveck- ling. De grundläggande reglerna härom föreslås ingå i en särskild ny lag, och i anslutning därtill föreslås vissa ändringar i skattelagstiftningen. Remissens förslag ger långt ifrån en fullständig bild av hur det nya sy- stemet skall vara utformat och fungera i praktiken. I remissen framhålls att kompletterande bestämmelser erfordras i många hänseenden och att regeringen avser att återkomma med förslag i en rad olika frågor till . Detta gäller också många komplicerade och principiellt viktiga aspekter, t.ex. rörande förhållandet till EG-rätten, formerna för arbetsgivarnas medverkan och kompetenskontonas civil- rättsliga status. För att systemet skall fungera kommer det vidare att krä- vas ändringar i olika lagar rörande bl.a. skatter och socialavgifter. Den kommande regleringen kommer därutöver att innefatta väsentliga ändringar i den nu föreslagna lagen om sparande för individuell kompe- tensutveckling. Denna lag kommer sålunda att behöva ändras på flera punkter redan innan den har trätt i kraft. Ändringar i denna lag kan vän- tas bli erforderliga bl.a. för att reglera rätten till ett kompetenssparkonto vid kontohavarens död och möjligheterna att pantsätta och utmäta ett sådant konto (jfr 4 § i den föreslagna lagen, som enbart gäller överlåtel- ser av konton) samt godkännande av institutioner utanför det statliga ut- bildningssystemet för verksamhet inom ramen för kompetensutbild- ningen (jfr 12 § samma lag). De lagregler som ingår i den nu överlämnade remissen är också i olika hänseenden ofullständiga. Som ett exempel kan hänvisas till 11 kap. 48 § inkomstskattelagen som gäller uttag från kompetensskattekonton men varav det inte går att utläsa vad som enligt motiven anses böra gälla i fall av den skattskyldiges död som avses i andra stycket eller i händelse av konkurs, likvidation, utmätning m.m. Det är omöjligt att på grund av de nu remitterade lagbestämmelserna få en överblick över det tänkta systemet, och Lagrådet finner sig inte kunna på föreliggande material göra en närmare bedömning av systemets än- damålsenlighet och dess utformning i enskildheter. Lagrådet anser det vara en dålig lagstiftningsteknik att på detta sätt dela upp en och samma lagreform i två separata lagstiftningsärenden och att härigenom omöjlig- göra en helhetsbedömning av reformen. Detta gäller särskilt när, som i detta fall, de olika lagbestämmelserna är så nära förbundna med varandra att de lagregler som först föreslås bli antagna inte kan få någon självstän- dig tillämpning utan förutsätter att även de aviserade kompletterande lagbestämmelserna infogas i systemet. En komplikation skulle också, i vart fall teoretiskt, kunna uppkomma om de nu föreslagna lagbestämmel- serna antogs separat av och den kompletterande lagstiftningen av en eller annan anledning inte kom till stånd. Det skulle då finnas redan promulgerade lagregler som i praktiken inte skulle kunna tillämpas efter ikraftträdandet och som därför skulle behöva upphävas ge- nom särskilt beslut av . Eftersom avsikten är att samtliga de lagbestämmelser som är nödvän- diga för att införa det planerade systemet för kompetensutveckling skall träda i kraft på , finns det inte något hinder mot att de hålls samman under lagstiftningsprocessen. Även om det av någon anledning anses önskvärt att presentera dem i två etapper, anser Lagrådet att de i vart fall bör granskas och bli föremål för beslut i ett samman- hang. Den ikraftträdandedag som anges i lagrådsremissen är . Det föreslagna systemet förutsätter emellertid att det skapas en omfattande ny organisation. Centrala uppgifter skall anförtros såväl de myndigheter som skall administrera de nya kompetenssparkontona och fatta beslut rörande kompetenspremier som skattemyndigheterna och olika utbildningsinstitutioner. Vid föredragningen har också upplysts att det inte är möjligt att systemet kan börja fungera förrän . Att den nya lagstiftningen anges träda i kraft på en bestämd dag bör rimligen betyda att systemet skall, i vart fall i viktiga delar, börja tilläm- pas denna dag, vilket i detta fall skulle innebära t.ex. att insättningar på de nya kontona kunde ske från ikraftträdandedagen. I förevarande fall skulle det, såvitt Lagrådet förstår, vara vilseledande att ange som ikraftträdandedag. Lagrådet finner därför att en lag- stiftning på området i vart fall inte bör träda i kraft före . Som framgått av det föregående har Lagrådet genom de nu överläm- nade lagförslagens ofullständiga innehåll endast begränsade möjligheter att granska om lagregleringen kan antas tillgodose angivna syften och vilka problem som kan uppkomma vid tillämpningen (jfr 8 kap. 18 § tredje stycket regeringsformen). Redan nu vill emellertid Lagrådet fram- lägga följande allmänna synpunkter. Enligt det system som de nu framlagda lagbestämmelserna bygger på kommer hanteringen och kontrollen av sparande och uttag att kräva en omfattande författningsreglering och stora administrativa insatser. Det blir fråga om massärenden avseende förhållandevis små belopp insatta på kanske miljoner konton. Många olika aktörer berörs. Direkt involverade är kompetenssparmyndigheten (1 § i lagförslaget), den myndighet som beslutar om kompetenspremien (7 §) och skattemyndigheterna. Därtill kommer spararna som ofta torde ha föga intresse av att ta till sig kompli- cerad information rörande uttagsregler m.m. En mängd uppgifter måste lämnas mellan de olika myndigheterna och till spararna. Misstag och missförstånd lär bli frekventa. Det finns mot denna bakgrund anledning att ställa frågan om syftet med den föreslagna lagstiftningen att stimu- lera till individuell kompetensutveckling verkligen kräver regler om sparande och uttag, särskilt som den statliga subventionen i systemet är förhållandevis begränsad. I de båda utredningsförslagen (SOU 2000:51 och 2000:119) skulle sparmedlen alternativt få användas för pensionsändamål. Avkastningen på kontona beskattades löpande . Enligt remissförslaget får medlen inte användas för pensionsändamål. Den löpande avkastningen beskattas med den normala skattesatsen och i princip subventio- neras inte sparandet i sig. Stimulansen i systemet är koncentrerad till den kompetenspremie/skattereduktion som spararen kan få vid uttag från kontot. Sparandet/uttaget är alltså en förutsättning för att denna premie skall utgå. Den som finansierar sin kompetensutveckling på annat sätt får inte någon premie. Uttag förutsätts ske i anslutning till godkänd kompetensutveckling och enligt de närmare regler som anges i den föreslagna lagen. Utöver andra begränsningar (9 § första stycket och 10 §) gäller att kompetenspremien skall motsvara högst hälften av det belopp som tas ut från kontot under studieåret (11 §). För att premiens s.k. fasta belopp om skall utgå måste uttagsbeloppet vara (9 § andra stycket). Det fasta beloppet ingår i premien högst . Det finns anledning räkna med att de som kan och vill kommer att noggrant anpassa sina studier och uttag efter de föreslagna reglerna me- dan andra av olika skäl inte kommer att göra det. En anpassningsåtgärd kan vara att bedriva studier om kanske för att därigenom komma åt det fasta beloppet om . En annan anpass- ningsåtgärd kan vara att göra insättningar på kontot medlen tas ut. I den föreslagna lagen finns nämligen inget krav på att uttagna medel skall ha stått inne . Dessa effekter är ett resultat av att man valt schablonlösningar i stället för detaljerade regler som å andra sidan skulle ha ställt krav på ytterligare kontrollåtgärder och gjort systemet än mera komplicerat och byråkratiskt. Emellertid är det inte bra med system som uppmuntrar den försigkomne till mer eller mindre utstuderade dispositioner och som därmed förlorar i legitimitet. Frågan varför just den som kan visa upp ett uttag vid rätt till- fälle och av rätt storlek skall få en kompetenspremie kan då ställas med än större fog. Det kan under sådana omständigheter ifrågasättas om inte syftet att främja de anställdas kompetensutveckling skulle kunna nås på ett enk- lare, mer träffsäkert och administrativt mindre tyngande sätt om kompe- tenssparkontona uteslöts ur systemet. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2001/02:175 Ett system för individuell kompetensutveckling