prop · GQ0325 · 2002-12-20 00:00:00 — dets projekt utveckling av gångvägar och ledstråk Verket deltar också i andra projekt för tillgänglighet, exempelvis i det som resulterade i boken tillgänglighet samt i arbetet med en skrift om kulturbyggnader och utrymning för personer deltar vidare i expertgrupp Byggd miljö, är representerat i Rådgivande Delegationen för handi- kappfrågor och ingår i Nordiska Handikappolitiska Rådets Sektorsnät- verk för byggnads- och samhällsplanering. Dessutom medverkar Bover- Skr. 2002/03:25 ket i standardiseringsarbete som rör tillgänglighet på både nationell och fick regeringens uppdrag att bland annat utreda för- utsättningarna för att förbättra de lokala handikapporganisationernas möjligheter till insyn och samråd i plan- och byggärenden (dnr M2000/2750/Hs). Uppdraget redovisades (Handikapporgani- sationers möjlighet till insyn och samråd i plan- och byggärenden och former och metoder för lokala åtgärdsprogram för tillgänglighet, dnr B6083-1981/2000). anser att en förutsättning för att förbättra handikapporganisa- tionernas insyn och samråd är att det råder ett bra samrådsklimat vilket kräver utbildningsinsatser. Alla som arbetar med tillgänglighetsfrågor i plan- och byggprocessen behöver ha grundläggande kunskaper om funk- tionshinder. Dessutom behöver de ha insikt om vad som gör en miljö eller en situation tillgänglig eller otillgänglig. Handikapporganisationerna behöver å andra sidan fördjupade kunskaper om regelsystemet och om hur kartor och ritningar skall tolkas. För ett bra samarbete är det också viktigt att handikapporganisationer- nas synpunkter kommer vid rätt tillfälle. Vid arbetet med översiktsplaner är diskussioner om kommunens ambitioner och synsätt på tillgänglighet och användbarhet centrala och organisationernas synpunkter bör vara övergripande och strategiska. Hur skall exempelvis den fysiska utform- ningen se ut för att kvinnor och män med funktionshinder skall klara hela resan? Detaljsynpunkter hör mer hemma i detaljplanearbetet och senare skeden. konstaterar att byggherrens egenintresse av att uppfylla till- gänglighets- och användbarhetsaspekter ofta väger lättare än andra krav. pekar också på att plan- och bygglagstiftningen innehåller olika instrument som kommunerna kan använda för att tillgänglighets- och användbarhetsaspekten skall få större tyngd i byggprocessen. Plan för full delaktighet och åtgärdsprogram för samordning fick även i uppdrag att överväga former och metoder för att utveckla lokala tillgänglighetsprogram som omfattar både bebyg- gelse och trafik. Uppdraget har genomförts tillsammans med företrädare för handikapporganisationerna. har lanserat Plan för full delaktighet som kommunens övergripande målsättningsdokument. Planen tar hänsyn till hela miljön och bygger på tillämpliga delar av om delaktighet och jämlikhet för människor med funktionshinder. Till planen skall kny- tas olika åtgärdsprogram. För att nå resultat är dock arbetsprocessen avgörande. Väsentliga fak- torer som påverkar hur verkningsfulla kommuners delaktighetsplaner blir är bland annat brett samarbete mellan olika kompetenser, bra inven- teringsmodeller, att mål bryts ned till konkreta åtgärdsförslag med tydligt ansvarstagande, tidplan, budget och noggrann uppföljning. Och sist men Skr. 2002/03:25 inte minst den politiska förankringen. Diskussioner om lämpliga tillvägagångssätt fortsätter. har startat ett nätverk för tillgänglighetsintresserade kommuner. Nätverket skall utbyta erfarenheter och sprida kunskap om bra metoder. Översyn av plan- och bygglagstiftningen tillgänglighetskraven skall beaktas Regeringen beslutade att tillsätta en kommitté med uppdrag att se över plan- och bygglagstiftningen (dir. 2002:97, beteckning M 2002:05). Det övergripande målet är att stärka plan- och bygglagstift- ningens roll som ett instrument för hållbar utveckling. Det är i detta sammanhang angeläget att ta hänsyn till hur den fysiska planeringen kan främja bland annat en socialt, kulturellt och ekonomisk hållbar utveck- ling. Socialt hållbar utveckling innebär bland annat att den byggda miljön skall vara tillgänglig, trygg och präglas av mångfald. Av särskild vikt är den fysiska planeringens och byggandets betydelse när det gäller att främja målen om exempelvis god folkhälsa, jämställdhet, integration, full delaktighet i samhällslivet, trygghet samt goda livsvillkor för barn och ungdomar. I direktiven framhålls även betydelsen av att frågor som rör tillgänglighet och användbarhet för alla beaktas vid översynen. Demokrati- och rättighetsperspektivet skall enligt direktiven genom- syra hela planeringsprocessen. En fråga som i detta sammanhang behö- ver belysas är hur olika intresseorganisationer, bland annat handikapp- organisationerna, kan ges ett ökat inflytande i plan- och byggprocessen. Kommittén skall bland annat överväga och belysa hur målen för den nationella handikappolitiken beaktas i plan- och byggprocessen. Kommittén skall även pröva vilka förändringar som behövs i lagstift- ningen för en effektiv kontroll av att samhällskraven på byggnader upp- fylls, till exempel krav på tillgänglighet. Kommittén skall också överväga om sanktionsbestämmelserna i behöver ändras. Vidare skall konsekvenserna för jämställdheten belysas. Utredningen skall vara klar /05. En förutsättning för att tillgänglighet och användbarhet skall bli själv- klara delar i den byggda miljön är att samverkan och samarbete med berörda myndigheter och organisationer fungerar. Det krävs även öppna planeringsprocesser där medborgarna har möjlighet att delta. För att ge tillgänglighet och användbarhet ökad uppmärksamhet i samarbetet med andra aktörer skall därför genom utbildning bland annat av pla- nerare, byggherrar, arkitekter, konsulter och offentliga beslutsfattare fort- sätta verka för en bättre förståelse för och insikt om att tillgänglighets- frågor finns med i planering och byggandet av bostäder, lokaler och den fysiska miljön i övrigt. skall även fortsättningsvis prioritera de handikappolitiska Skr. 2002/03:25 målen och bland annat arbeta med de etappmål som regeringen kommer Arbetet med att utarbeta föreskrifter pågår och avser att redovisa arbetet . avser att, i samband med att föreskrifterna färdigställs, utarbeta en handbok med konkreta exempel på hur bland annat enkelt avhjälpta hinder kan åtgärdas. Uppföljning av de nya bestämmelserna Regeringen avser att följa upp och utvärdera tillämpningen av änd- ringarna i om ökad tillgänglighet till allmänna plat- ser och offentliga lokaler. 6.6Kulturupplevelser för alla och lättillgänglig litteratur Sammanfattning och slutsats: har avsatts för att göra kulturen mer tillgänglig för personer med funktionshinder. Resurs- förstärkningen används för att förverkliga ett handlingsprogram i detta syfte. Medel går också till att göra litteratur mer tillgänglig och att utveckla litteratur för barn och unga på lättläst svenska. Vidare stöder projekt som syftar till att göra kulturen mer tillgänglig och förbättra möjligheterna till eget skapande. I stort sett alla länsbiblio- tek har t.ex. genomfört utbildning för bibliotekspersonal för att förbättra bemötandet av personer med funktionshinder. Ungefär en fjärdedel av projekten har en särskild inriktning mot barn och ungdom. Statens kultur- råd skall även vidareutveckla metodarbetet för att ytterligare öka till- gängligheten inom hela kulturområdet. har tilldelats utöver ordinarie medelstilldelning för insatser för att öka tillgängligheten för personer med funktionshinder. I filmavtalet har det dessutom avsatts medel för syntolkning och textning av film och video. Möjligheterna för personer med funktionshinder att delta i kulturlivet har på många områden förbättrats. De satsningar som genomförts på kulturområdet samt de krav som ställs på utvärdering och uppföljning är viktiga steg i syfte att ytterligare öka tillgängligheten inom kultursektorn. kommande redovisning kommer att utgöra underlag för fortsatta överväganden och insatser. Åtgärd och bakgrund i handlingsplanen Statens insatser för ökad tillgänglighet till kultursektorn med målet att verka för allas möjligheter till kulturupplevelser och eget skapande för- stärks. I syfte att göra litteratur mer tillgänglig höjs bidragen till Talboks- och samt . Möjligheten för personer med funktionshinder att delta i kulturlivet har på många områden förbättrats men är deltagandet lägre bland personer med funktionshinder än bland befolkningen i övrigt. Ett av den statliga kulturpolitikens främsta mål är att verka för att alla medborgare skall ha möjlighet till kulturupplevelser och eget skapande. Inriktningen bör följa den som uttalats i propositionen om kulturpolitik (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Ansvaret för att öka tillgängligheten ligger till stor del hos den enskilda institutionen och varje institution bestämmer själv över verk- samhetens inriktning och uppläggning. De statliga kulturinstitutionerna och de institutioner som får statsbidrag har dock ett särskilt ansvar att söka nya vägar att nå fram till de grupper som inte är delaktiga i landets kulturutbud. Det statliga stödet är därför en viktig förutsättning för att personer med funktionshinder skall ges möjlighet att ta del av det statliga kulturutbudet. har på regeringens uppdrag tagit fram ett handlings- program för att förbättra möjligheterna för personer med funktionshinder att kunna delta i kulturlivet (programmet redovisades i rapport 1998:3 från Funktionshindrades tillgång till kultur). Utgångspunkten i programmet är att det finns ett gemensamt intresse hos kulturinstitutionerna att öka tillgängligheten. Målet för pro- grammet är att förbättra kunskaperna om behov hos personer som har funktionshinder inom kulturinstitutionerna, stärka samarbete och sam- verkan mellan kulturområdet och handikappområdet, utveckla nya verk- samhetsformer samt se över tekniken. För att genomföra och utvidga handlingsprogrammet behövs fler insat- ser. Exempel på sådana kan vara förbättringar i den fysiska tillgänglig- heten, syntolkning vid teaterföreställningar, textning och uppläsning av textremsan på biografer etcetera. Det bedöms också nödvändigt med utbildning av personal i bemötandefrågor. Tillträde till eget skapande kan ges genom att organisationer som arbetar i denna riktning har möjlighet att få årliga verksamhetsbidrag. Att göra litteratur mer lättillgänglig är ett annat viktigt område. Tal- boks- och planerar att överföra det samlade talboksbeståndet till en ny digital talboksstandard. har påbörjat utgivning av lättlästa böcker riktade till ungdomar. För en kontinuerlig utgivningsverksamhet cirka tio titlar med lättlästa böcker till barn och ungdomar krävs en uppbygg- nadsperiod på mellan tre till . Den form av satsningar som nämnts behöver tillföras ytterligare bidrag. Det särskilda uppdrag som gäller för radio- och TV-företagen i all- Skr. 2002/03:25 mänhetens tjänst har sin bakgrund i massmediernas betydelse för det demokratiska samhället, för det svenska språket och för kulturen i vid mening. Ett grundläggande krav är att radions och televisionens pro- gramutbud skall komma alla till del. I ett nytt filmavtal, som redovisas i regeringens proposition Ny svensk filmpolitik, har avsatts medel för att göra film mer lättillgänglig för per- soner med funktionshinder (prop. 1998/99:131, bet. 1999/2000:KrU5, rskr 1999/2000:13). Film för barn och ungdom skall särskilt prioriteras. Insatserna avser textning av svensk film och video samt syntolkning. Den förordning som förtydligar myndigheternas ansvar att verka för att de handikappolitiska målen integreras i verksamheten förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken omfattar även myndigheter inom kulturområdet. Resursförstärkning till för ökad tillgänglighet disponerar efter beslut i ytterligare 7,5 miljo- ner kronor för att förbättra möjligheterna för per- soner med funktionshinder att kunna delta i kulturlivet (prop. 2000/01:1, utg.omr. 17, bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59). Det innebär att totalt sett disponerar för att förverkliga handlingsprogrammet som tagits fram i syfte att förbättra möjligheterna för personer med funktionshinder att kunna delta i kulturlivet. Därutöver skall vidareutveckla metodarbetet för att ytterligare öka tillgängligheten inom hela kulturområdet. En del av resursförstärkningen har avsatts för att stödja projektverk- samhet som skall verka i denna riktning. har 49 projekt beviljats stöd. Utgångspunkten för projekten är handlingsprogrammets fem olika delområden 1) kultur i vård och omsorg 2) kulturinstitutio- nerna 3) fortbildning och eget skapande 4) litteratur, film och medier samt 5) program för ökad tillgänglighet. Ungefär en fjärdedel av projekten har en särskild inriktning mot barn och ungdomar. Projekten har en god spridning över hela landet och inne- fattar insatser som dels syftar till att öka tillgängligheten för kvinnor och män med funktionshinder till den producerade kulturen, dels ger möjlig- het till eget skapande inom bild, teater, dans och musik. I stort sett alla länsbibliotek har genomfört utbildningar för biblioteks- personalen för att förbättra bemötandet av både kvinnor och män med funktionshinder. Andra projekt som beviljats stöd avser till exempel textning av teater, kulturutbildning för personal inom omsorgen samt utveckling av ett resursbibliotek för döva. För att stödja litteraturbehovet för punktskriftsläsare har Statens kultur- råd beviljat medel till två bokklubbsprojekt som bedrivs av (), punktskriftsbokklubben och punkt- skriftsbokklubben för barn, . tillkännagivande till regeringen angående bokklubbsverksamhet för Skr. 2002/03:25 punktskriftsläsare (bet. 1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55). Medel för att öka tillgängligheten till litteraturen Talboks- och anslag höjdes 2001 med för att ge möjlighet att fullfölja överföringen av tal- böcker till det nya digitala formatet . Talboks- och punktskrifts- har under en följd av år lett utvecklingen av digitala talböcker och innebär många fördelar för dem som läser talböcker. produceras samtliga talbokstitlar i DAISY-format på cd-rom. Målet är att hela talboksbeståndet skall vara överfört till det nya formatet . För att utveckla en utgivningsverksamhet av lättläst skönlitteratur för barn och ungdomar i åldrarna som har svårt att tillgodogöra sig traditionella ungdomsböcker, förstärktes statsbidraget till med . har tre böcker publicerats och fler titlar kommer att ges ut som ett resultat av en manustävling som arrangerat. Radio- och TV-programmens tillgänglighet skall öka fattade regeringen beslut om sändningstillstånd för pro- grambolagen , och för tillståndsperioden 20022005. Riktlinjerna i sändningstillstånden lades fast av när beslut togs om regering- ens proposition Radio och TV i allmänhetens tjänst åren 20022005 (prop. 2000/01:94, bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268). Propositionen föregicks av att en särskild utredare fått i uppdrag att ta fram ett brett underlag inför beredningen av de nya sändningstillstånden (SOU 2000:55). De nu gällande sändningstillstånden innebär bland annat att program- bolagens insatser för att göra programmen tillgängliga för funktionshind- rade skall öka jämfört med . bör arbeta för att minst hälften av sändningstiden för för- stagångssändningar med svenskt ursprung är textad vid utgången av till- ståndsperioden. Ett mål skall även vara att uppläst textremsa kan erbju- das . bedriver också pro- gramverksamhet för döva. Enligt sändningstillståndet för skall andelen textade program öka påtagligt jämfört med . skall efter- sträva god hörbarhet i sändningarna. Utöver den ordinarie medelstilldelningen tillfördes för för insatser för ökad tillgänglighet för funktionshindrade. Regeringen fattade beslut om nytt sändningstillstånd för TV4. Av sändningstillståndet framgår att TV4 skall göra stora under- hållningsprogram och svensk TV-dramatik tillgängliga för personer med funktionshinder i minst samma omfattning som . heten för personer med funktionshinder skall utökas i den mån nya tekniska förutsättningar gör detta möjligt inom Skr. 2002/03:25 ramen för oförändrade kostnader. Projektmedel för textning av film, video och syntolkning Från de medel som avsatts i filmavtalet har i sam- arbete med () och () beviljat stöd till 29 olika projekt . Stöd har beviljats till textning av 12 svenska långfilmer på bio. Därutöver har 24 titlar på DVD och 3 titlar på VHS försetts med svensk text och 67 syn- tolkningar genomförts på olika platser i landet. Enligt regleringsbrevet för budgetår 2002 skall redovisa resultatet av utvecklingsbidrag och andra viktigare insatser i syfte att öka bland annat tillgängligheten till kulturlivet. skall också verka för att kulturella behov hos personer med funktionshinder särskilt beak- tas. Myndigheten skall redovisa insatser som gjorts för att förverkliga och utvidga det handlingsprogram som syftar till att främja att personer med funktionshinder kan delta i kulturlivet. skall även redo- visa insatser som genomförts för att stödja litteraturbehov för punkt- skriftsläsare. har fått ökade resurser för att göra kulturen mer tillgänglig för personer med funktionshinder. En samlad utvärdering skall göras . Resultatet av denna utvärdering kommer att utgöra underlag för regeringens fortsatta överväganden och insatser. Regeringen anser att det är angeläget att radio och TV är tillgängligt för alla. Teknikutvecklingen kan innebära att tillgängligheten till TV- och radioprogram ökar och regeringen följer noggrant den tekniska utvecklingen på området. Public serviceföretagen är ålagda att till regeringen och och TV redo- visa hur de lever upp till de krav som ställs i sändningstillstånden. Sändningstillstånden till , och gäller för perioden 20022005. Regeringen avser att tillsätta en parlamentarisk kommitté som får i upp- drag att utifrån en bred och djupgående omvärldsanalys göra en samlad översyn av public serviceuppdraget och public serviceföretagens förut- sättningar att uppfylla detta uppdrag i en ny och föränderlig mediesitua- tion. Uppdraget har aviserats i regeringens proposition om en radio och TV i allmänhetens tjänst (prop. 2000/01:94, bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268). Regeringen bedömer att de satsningar som genomförts på kultur- och medieområdet samt de krav som ställs på utvärdering och uppföljning är viktiga steg i syfte att öka tillgängligheten inom hela kultursektorn. Förhållandena för kvinnor och män med funktionshinder måste förbättras när det gäller deras möjligheter till delaktighet och jämlikhet i samhälls- livet. Det finns hinder i form av bland annat attityder som gör det omöj- ligt för personer med funktionshinder att utöva sina rättigheter och fri- heter och försvårar för dem att delta i samhällslivet hinder som konser- verar ett utanförskap. Det kan bero på diskriminering att människor känner sig kränkta, kontrollerade och ifrågasatta, att personer med funk- tionshinder inte släpps in i samhällsgemenskapen, att kvinnor och män med funktionshinder inte får de insatser de behöver, att systemen och formerna för stöd och omsorger är för stelbenta och dåligt anpassade, att det saknas ett jämställdhetsperspektiv etcetera. De grundläggande värde- ringarna om allas lika värde och allas rätt att bemötas med respekt verkar inte ha nått ut till alla dem som fattar beslut. Stat, kommuner och landsting måste verka för att de grundläggande värderingarna finns med i utrednings- och beslutsprocesser. 7.1Motverka diskriminering för ökad demokrati Sammanfattning och slutsats: har efter förslag från regeringen antagit ändringar i regeringsformen för att motverka diskri- minering av personer med funktionshinder. har dessutom fått i uppdrag att bl.a. överväga behovet av en samman- hållen diskrimineringslagstiftning samt behov av regler som ger skydd mot diskriminering av personer med funktionshinder i bemärkelsen bris- tande tillgänglighet. Uppdraget skall redovisas . utredning om hur två EG-direktiv skall genomföras i föreslås bl.a. en lag om förbud mot diskriminering på grund av funktionshinder. Tillämpningsområdena föreslås bli mer omfattande än gällande svensk diskrimineringslagstiftning. Regeringen har i en hand- lingsplan för de mänskliga rättigheterna även lagt grunden för ett mer samlat synsätt på mänskliga rättigheter i . Regeringen anser att det arbete som gjorts och görs för att se över och vid behov skärpa diskrimineringslagstiftningen, i syfte att förbättra till- gängligheten för och bemötandet av personer med funktionshinder, är angeläget. Inriktningen är bl.a. att frågor som rör tillgänglighet alltid bör beaktas i situationer som kan leda till att människor med funktionshinder kan bli fullt delaktiga i samhällslivet. Åtgärd, tillkännagivande och bakgrund i handlingsplanen Ändring i grundlagen för att motverka diskriminering av personer med funktionshinder övervägs. Tillkännagivande: Frågan om tillgänglighet i vid bemärkelse inom ramen för översynen av lagstiftningen om olaga diskriminering belyses. Frågor om mänskliga rättigheter har kommit allt mer i fokus. Det gäller Skr. 2002/03:25 inte minst kvinnor och män som har funktionshinder för vilka rättigheter och skyldigheter diskuteras i många olika sammanhang. FN:s standard- regler innehåller en regel som bland annat anger att all lagstiftning som behandlar medborgares rättigheter och skyldigheter även bör omfatta rättigheter och skyldigheter för personer med funktionshinder. Länder har valt olika vägar för att införliva denna målsättning. I finns rättigheter som regel inskrivna i den ordinarie lagstiftningen. Det finns dock skäl att överväga om de inte också behöver skrivas in i grundlagen. Det skulle kunna bli en kraftfull politisk markering som kan bidra till att i grunden förändra människors attityder till människor som har funktions- hinder. har, när handlingsplanen för handikappolitiken antogs, till- kännagivit att översynen av lagstiftningen om olaga diskriminering även skall belysa frågan om tillgänglighet för personer med funktionshinder i vid bemärkelse. Regeringen föreslog i proposition Ändringar i regeringsformen sam- arbetet i EU m.m. att skyddet för utsatta grupper kompletteras och för- stärks genom ändring i 1 kap. 2 § regeringsformen. Enligt förslaget skall det redan befintliga skyddet för utsatta grupper i bestämmelsen komplet- teras och förstärkas med dels en föreskrift om att det allmänna skall verka för att alla människor skall kunna uppnå delaktighet och jämlikhet i samhället, dels en föreskrift om att det allmänna skall motverka diskri- minering av människor på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller annan omständighet som gäller den enskilde som person (prop. 2001/02:72, bet. 2001/02:KU18). har antagit förslaget. Lagändringarna träder i kraft (protokoll 2002/03:20). Regeringen har tillsatt en kommitté, , med uppgift att bland annat överväga behovet av en sam- manhållen diskrimineringslagstiftning (dir. 2002:11, beteckning N 2002:06). Kommittén skall i detta sammanhang överväga behovet av en lagstiftning som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder och samhällsområden. Utredningen omfattar även diskriminering i bemärkel- sen bristande tillgänglighet. Om kommittén föreslår ett skydd mot diskriminering på grund av funktionshinder skall således kommittén också överväga behovet av regler som ger skydd mot diskriminering av bristande tillgänglighet. Sådana regler skall även övervägas på de områ- den som omfattas av EG:s direktiv om likabehandling i arbetslivet. De skall däremot inte omfatta den svenska lagen om diskriminering i arbets- livet av personer med funktionshinder. Analysen skall omfatta vilka former av diskriminering som ett gene- Skr. 2002/03:25 rellt diskrimineringsförbud inom tillgänglighetsområdet bör omfatta och vem som i olika situationer skall bära ansvaret för olika hinder eller brister.