prop · GP03160 · 2002-03-04 00:00:00 — ytterligare till att omfatta all penningtvätt oberoende av vilken typ av brott som penningtvätten har sitt ursprung i. Denna utvidgning omfattades inte av det förenklade förfarandet utan krävde en ändring av konventionen. En sådan ändring träder i kraft först när samtliga medlemsstater har godkänt (ratificerat) ändringen i enlighet med sina respektive konstitutionella system. hade endast ett land formellt godkänt ändringen. Ett förslag till proposition om godkännande för del godkändes . Under det svenska ordförandeskapet inleddes en diskussion i rådet om behovet av ändringar i Europolkonventionen för att genomföra Amsterdamfördraget och vissa uttalanden som gjordes av EU:s stats- och regeringschefer vid i . Det rör sig bland annat om Europols deltagande i gemensamma utredningsgrupper för brottsutredningar som medlemsstaterna inrättar och Europols möjlighet att anmoda medlemsstaters myndigheter att genomföra och samordna sina brottsutredningar i särskilda fall. Det svenska ordförandeskapet inledde vidare en diskussion i rådet om behovet av ytterligare utvidgning av Europols mandat. presenterade under ordförandeskapet, tillsammans med , ett formellt initiativ om detta och rådet beslutade att Europols mandat, från skall utvidgas till alla de allvarliga former av internationell brottslighet som finns förtecknade i bilagan till Europolkonventionen. Det rör sig om bland annat brottsformer såsom mord, rasism och främlingsfientlighet, bedrägeri, databrott, miljöbrott och olaga handel med vapen för att nämna några exempel. Utöver det polissamarbete som bedrivs inom ramen för Europol kan polissamarbetet inom EU:s rådsstruktur sägas vara fördelat mellan arbetsgruppen för polissamarbete och arbetsgruppen mot olaglig narkotikahandel. I arbetsgruppen behandlas alla de olika frågor som faller under polissamarbete i EU med undantag för narkotikabekämpning. behandlade arbetsgruppen ett stort antal frågor. Under det svenska ordförandeskapet lades tonvikt främst vid genomförandet av rådets beslut av om att inrätta en europeisk polisakademi, vid genomförandet av ett förslag till rekommendationer för urval, utrustning och utbildning av poliser inom ramen för civil krishantering samt med att utarbeta riktlinjer för ett närmare samarbete med som rör smuggling av stulna fordon till de forna . Exempel på andra frågor som behandlats är ett förslag till rådsrekommendation om säkerhet vid fotbollsmatcher med internationell karaktär samt utarbetande av standardiserade registerrutiner för frågor som rör saknade Skr. 2001/02:160 eller oidentifierade personer m.m. Arbetsgruppen för olaglig narkotikahandel Arbetsgruppen behandlar narkotikafrågor ur ett brottsbekämpande perspektiv. Under det svenska ordförandeskapet behandlades ett förslag om att inrätta ett system på EU-nivå för genomförande av kriminalteknisk profilanalys av syntetisk narkotika samt ett system för transport av narkotikaprover mellan brottsbekämpande myndigheter. Rådet antog förslaget om att inrätta ett transportsystem och deklarerade i en av sina slutsatser att ett system för genomförande av kriminaltekniska analyser av syntetisk narkotika skall införas så snart de tekniska och vetenskapliga förutsättningar för detta finns. Exempel på andra frågor som behandlats i arbetsgruppen är ett förslag till rekommendationer för samordning av nationell statistik över narkotikabeslag samt ett förslag som rör sökbarhet av prekursorer, dvs. kemikalier som är nödvändiga för framställning eller rening av narkotika. Tullsamarbetet inom den tredje pelaren var ett av de allra första områden i EU som omfattades av ett trojkaprogram, dvs. ett 18-månaders gemensamt arbetsprogram för tre ordförandeskap, nämligen de portugi- siska, franska och svenska ordförandeskapen. Den nuvarande trojkan (, och ) har följt detta exempel. Det svenska ordförandeskapet utarbetade ett förslag till av om tullsamarbete, som det i princip endast återstår att formellt fastställa. I avvaktan på utestående ratifikationer tillämpas konventionen om ett tullinformationssystem provisoriskt mellan de länder som ratificerat den (f n 11 medlemsstater). Den interimistiska förvaltningskommittén för denna konvention möttes två gånger . På det svenska ordförandeskapets initiativ fastställdes en komplett strategi och en taktisk plan för gemensamma tullkontrollaktioner. Vidare inventerades förekommande tekniskt bistånd till kandidatländerna på området riskanalys. I sistnämnda när det gäller planeras utbildningsinsatser gemensamt av tullen i , och primärt inriktade på de baltiska staterna. DEL 5 EU:S INSTITUTIONER M.M. För att skapa ett effektivt råd för en utvidgad union lade rådets generalsekreterare/ den höge representanten fram en rapport till Europeiska rådets möte i . Av rapporten om reformeringen av rådets strukturer och arbetsmetoder framgår att kompletterande reformer är nödvändiga. I enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i skulle generalsekreteraren helst till mötet i lägga fram detaljerade förslag till ytterligare åtgärder avsedda att säkerställa ett effektivt råd, som grundas på bättre förberedelser inför rådets möten, effektiv samordning mellan olika rådskonstellationer och effektivare arbetsmetoder efter utvidgningen, så att kan fatta de nödvändiga besluten senast . Generalsekreterarens rapport var inte klar till i Laeken. Istället lämnade generalsekreteraren en kort rapport om format och tidtabell för den mer fullständiga rapport som han planerar överlämna just före Europeiska rådets möte i . I meddelandet om de strategiska målsättningarna för åren 20002005, dvs. kommissionens mandatperiod, har kommissionen pekat ut fyra centrala frågor som kommer att förändra EU som politiskt projekt under betydligt än mandatperioden för den nuvarande kommissionen: Nya styrelseformer för EU (European Governance). Ett stabilt med större internationellt inflytande för EU. Ny ekonomisk och social dagordning. I arbetsprogrammet för behandlades bland annat följande viktigare politiska prioriteringar: om styrelseformer i EU med förslag där målet var att få Skr. 2001/02:160 EU:s institutioner, inte bara kommissionen, att fungera på ett mer begripligt, ansvarsmedvetet och decentraliserat sätt. Interna reformer, som omfattade administrativa reformer av kommissionen som påbörjades och där ett förslag till ändring av EU-tjänstemännens tjänsteföreskrifter avsågs presenteras (se nedan 42.11). Utvidgningen, där kommissionen gav anslutningsstrategin fullt stöd och ville stärka relationerna med grannländerna. Stockholmstoppmötet där kommissionen skulle presentera en övergripande utvärdering i den rapport som begärde vid sitt möte i . Förslag till och rådets beslut om inrättande av det sjätte handlingsprogrammet för miljön. Med anledning av terroristattackerna i har naturligtvis åtgärder för att bekämpa terrorism och organiserad brottslighet blivit frågor av högsta prioritet för kommissionen. Kommissionens utgifter uppgick till . Institutionen hade 21 444 anställda (dec. I och med att kommissionens vice ordförande presenterade vitboken om administrativa reformer inleddes ett reformarbete för att ta itu med personalpolitiska och administrativa frågor inom EU:s institutioner. Målet med reformerna är att skapa en ny administrativ kultur som skall vara serviceorienterad. För att uppnå detta mål skall reformerna baseras på principerna effektivitet, ansvars- skyldighet, ansvarstagande samt öppenhet och insyn. Dessa principer skall genomsyra hela kommissionens administration och organisation. antog kommissionen ett meddelande som var ett heltäckande åtgärdspaket och som utgjorde slutet på förhandlingarna med personalorganisationerna om den politiska substansen i förslagen om reformeringen av personalpolitiken i EU:s institutioner. Meddelandet innehåller bland annat förslag om åtgärder som rör kompetensutveckling, tjänstemännens rörlighet, lön, pension, karriärstruktur, rekrytering, disciplinära bestämmelser, sociala åtgärder, allmän översyn av tjänste- föreskrifterna, m.m. fattade kommissionen beslut om de förordningsändringar som krävs för att den nya persona- lpolitiken skall kunna genomföras. Efter behandling i den interinstitu- kommittén för tjänsteföreskrifterna kommer förslagen över- lämnas till rådet och övriga berörda institutioner. Förhandlingarna med rådet kommer troligen att inledas och det nya regelverket att träda i kraft . om styrelseformerna i EU Kommissionen publicerade vitboken om EU:s styrelseformer med remisstid till . Åtgärdsförslagen riktar sig till EU:s institutioner och myndigheter i medlems- och kandidatländer på Skr. 2001/02:160 statlig, regional eller lokal nivå. I och med publiceringen av vitboken vill kommissionens bjuda in till bred debatt, (se Internetadress i bilaga 13). Huvudförslagen i vitboken rör följande områden: Bättre delaktighet EU måste bli öppnare, delge mer information och upprätthålla en effektivare dialog med allmänheten. Bättre politiska beslut, lagstiftning och genomförande Eftersom EU:s politik och lagstiftning blir alltmer komplicerad måste tilltron öka till utlåtanden från sakkunniga och större utrymme ges till kommissionen för att genomföra lagstiftning. EG-rätten måste för- enklas genom ett omfattande förenklingsprogram för gällande lagstift- ning. EU:s bidrag till internationella styrelseformer Om EU:s interna- dimension får större tyngd stärks även unionens röst i multi- laterala sammanhang. EU bör modernisera och reformera interna- och mellanstatliga organisationer. Tydligare mål för politiken och institutionerna EU-institutionerna och medlemsstaterna måste tillsammans utarbeta en övergripande strategi för att målinrikta unionens beslutsfattande och anpassa institutionernas arbetssätt. En faktapromemoria om förslaget har överlämnats till . Regeringen välkomnar kommissionens viljeinriktning att göra EU:s institutioner mer öppna och effektiva, men vissa förslag kan få konse- kvenser för maktfördelningen mellan institutionerna och bör behandlas i den kommande regeringskonferensen . har remitterats och synpunkter kommer att överlämnas till kommissionen. Vid allmänna rådet antogs slutsatser om att rådet skall diskutera vitboken under det spanska ordförandeskapet och ge kommissionen sin reaktion . Kommissionen kommer att lägga fram en rapport med beaktande av de synpunkter som har kommit in . Rapporten kommer därefter att ligga till grund för ytterligare samarbete mellan EU-institutionerna i syfte att uppnå en förändring av styrelse- formerna. Under ordförandeskapet i den europeiska unionen företrädde rådet i kontakterna med . Ord- förandeskapet ledde förlikningsförhandlingar och företrädde rådet i debatter i aktuella ämnen i plenum, i den allmänna frågestunden, samt vid det interinstitutionella trilogmötet mellan rådet, kommissionen och parlamentet, som ägde rum en gång per Strasbourgsession. Vid den allmänna frågestunden, trilogmöten samt förlikningsförhandlingar repre- senterades det svenska ordförandeskapet av statssekreterare , regeringens politiskt ansvarige för kontakterna med Europa- parlamentet. Statsministern framträdde i plenum . presenterade ordförandeskapsprogrammet vid den första plenarsessionen under det svenska ordförandeskapet. Han presenterade Skr. 2001/02:160 också resultaten från Europeiska rådets möten i samt i , då han även lämnade en redovisning av det svenska ordförandeskapet. Av statsråden framträdde bland andra , och i plenum . Utrikesministern redovisade exempelvis för förberedelserna inför Europeiska rådets möten i respektive , samt deltog i en debatt om framtid . Ett flertal av statsråden presenterade ordförande- skapets prioriteringar på sina ansvarsområden inför berört utskott i början av ordförandeskapet. a. ett förslag till gemensamt regelverk vari löner, skatt och andra villkor för ledamöter regleras. kunde rådet enas kring ett kompromissförslag i frågan om beskattningen av ledamöternas löner. Förslaget innebär att utbetalningen av ledamöternas löner skall tas över av . betalas lönerna ut på nationell nivå, vilket har lett till en stor variation mellan parlamentsledamöternas löner. Enligt kompromissen kommer avgifter för pensioner och socialförsäkringar betalas till EU-budgeten, men diffe- rensen upp till den nationella skattenivån kan tas ut av de medlemsstater som så önskar. Denna linje har drivits av bl.a. . Utöver månads- arvodet erhåller ledamöterna vissa bidrag, bland annat för allmänna utgifter, reseersättningar och traktamenten. En översyn av dessa förväntas i anslutning till en slutuppgörelse om regelverket mellan rådet och . En annan fråga som varit föremål för diskussion i är stadgan för reglering och finansiering av politiska partier på europeisk nivå. Stadgan avses vara ett provisoriskt system för partistöd till transnationella politiska partier, i avvaktan på att ett mer permanent system skall införas efter ikraftträdande. yttrade sig över kommissionens förslag . har rådet förgäves försökt att nå enighet kring flera svåra frågor, bl.a. i fråga om antalet medlemsstater ett parti måste vara representerat i för att få partistöd, och i vilken mån bidrag från näringsliv, organisationer och privatpersoner skall tillåtas. Den europeiska ombudsmannen tog emot 1874 klagomål samt inledde undersökningar i 208 ärenden. Ombudsmannen följde även upp ett tidigare initiativ och påpekade på nytt att unionens samtliga institutioner och organ bör anta regler för gott administrativt uppförande. lade ombudsmannen fram en särskild rapport vari han uppmanar att ta initiativ till att få till stånd en europeisk förvaltningslag. resolutioner, beslut m.m. är en stående punkt på allmänna rådets dagordning. Domstolens funktion och organisation Domstolen har till uppgift att säkerställa att lag och rätt följs vid tolknin- gen och tillämpningen av EG-rätten (artikel 220 i EG-fördraget). Härav följer att det faller på domstolen att tillse att EU:s institutioner handlar inom sina respektive kompetensområden och i enlighet med EG-rätten. Det är också domstolen som ytterst vakar över att medlemsstaterna och EU:s institutioner korrekt följer och tillämpar EG-rätten. Till domstolen är knuten en förstainstansrätt med behörighet att i första instans pröva vissa särskilda grupper av ärenden (artikel 225 i EG- fördraget). Förstainstansrättens domar kan överklagas till . Såväl som förstainstansrätten består av 15 domare, en från varje medlemsstat. I finns också åtta general- advokater som biträder genom att lämna förslag till avgöranden. De vanligaste målen vid är mål om förhandsavgörande enligt artikel 234 i EG-fördraget. På begäran av nationella domstolar i medlemsstaterna lämnar domstolen bindande uttalanden om tolkningen av fördragen och om tolkningen eller giltigheten av rättsakter som har beslutats av EU:s institutioner. En annan måltyp vid är mål om fördragsbrott enligt artikel 226 i EG-fördraget. Kommissionen eller en medlemsstat kan väcka talan mot en medlemsstat som har underlåtit att uppfylla sina förpliktelser enligt fördragen. Vidare kan talan väckas enligt artikel 230 i EG-fördraget om ogiltighet av rättsakter som har beslutats av institutionerna samt enligt artikel 232 i EG-fördraget om att en institution har underlåtit att vidta en åtgärd som den är skyldig att vidta. Medlemsstaterna kan själva vara parter i mål vid domstolen och har dessutom, i likhet med vissa av EU:s institutioner, möjlighet att yttra sig i mål om förhandsavgöranden. I andra mål finns det en möjlighet att intervenera, dvs. föra talan till stöd för en av de ordinarie parterna i målet. För medlemsstaterna är det viktigt att kunna utnyttja dessa möjligheter. Det gäller inte bara i de mål där den nationella lagstiftningen är berörd utan även i andra mål som kan påverka den nationella lagstiftningen. Domstolens verksamhet kan beskrivas enligt följande. Nationella domstolar begärde förhandsavgörande i 237 fall. Av dessa kom fyra från svenska domstolar. Den yttrade sig i tio mål om förhandsavgörande. Så kallad direkt talan väcktes i 187 fall. avser främst sådana mål där en institution eller en medlemsstat väckt talan mot en annan medlemsstat eller institution. 2001/02:160 domar överklagades i 78 fall till . ansökte om intervention i ett mål vid och i två mål vid förstainstansrätten. Talan väcktes mot i tre fall. I bilaga 4 redogörs dels för mål om förhandsavgörande där den har agerat eller en begäran om förhands- avgörande har inkommit från en svensk domstol, dels för mål där är part eller intervenient. I bilagorna 5 och 6 redogörs för viktiga domar som respektive förstainstansrätten har meddelat . Revisionsrättens rapporter utgör underlaget för rådets ställningstagande till om det skall rekommendera att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för dess genomförande av budgeten. beslutade rådet att rekommendera att ansvarsfrihet beviljades för . har revisionsrätten antagit fjorton specialrapporter samt ett stort antal särskilda revisionsrapporter när det gäller EU:s decentraliserade myndigheter m.m. presenterades års- rapporten, som innehåller dels en sammanfattning av rättens iakttagelser om genomförandet av budgeten 2000, dels revisionsförklaringen . Revisionsrätten har också lämnat ett par yttranden på förslag till nya rådsförordningar, där det viktigaste är rättens yttrande över kommissionens förslag till ny budgetförordning som rätten överlämnade till rådet . Revisionsrättens utgiftsbudget var och antalet anställda var ca 550. 42.6 Ekonomiska och sociala kommittén Ekonomiska och sociala kommittén har sex utskott. ledamöterna löper och gäller från den 21 utskottet är från . haft nio plenarmöten samt en mängd möten i de sex utskotten och ESK har behandlat en rad viktiga frågor bl a inom arbetsmarknads- och socialområdet. Till de områden som kommittén prioriterat hör sysselsättningen. året har även diskussionerna inför regeringskonferensen varit omfattande och har bl a gällt det organiserade civila samhällets roll i EU-arbetet. ESK ger ut och distribuerar ett antal publikationer, bland annat kommitténs viktigaste yttrande i broschyrform, en månatlig publikation om verksamheten (CES Info), en månatlig bulletin som beskriver alla yttranden som antagits av plenarsessionen samt en årsrapport. verksamhet dominerades av , utvidgningen och nya styrelseformer i ett framtida EU. har haft fem plenarsessioner . Ett närmare samarbete upprättades med kommissionen innehållande en rad olika punkter där kommissionen och kommittén skall närma sig varandra. Närmandet mellan och fortsatte och genomförde bägge församlingarna plenarmöten i . Den svenska delegationen medverkade såsom rapportörer i fem yttranden som antagits av plenarsessionen. Yttrandena har gällt livslångt lärande, förebyggande av brottslighet, stöd till utvecklingen på lokal och regional nivå i kandidatländerna, sysselsättningspolitik och jordbruks- politikens betydelse vid . anordnade en utfrågning om de regionala och lokala myndigheternas förberedelser när det gäller förvaltning av strukturfonder och om gemensamhets- lagstiftningen. Företrädare för sex kandidatländer deltog i utfrågningen. En konferens anordnades i med temat lokala myndigheter och integrationen i EU. En rådgivande kommitté har bildats mellan politiker på lokal och regional nivå inom EU tillsammans med . Syftet är att i samband med medlemskapsförhandlingarna bistå associeringsrådet som ansvarar för förhandlingarna med . , kommun har valts som ordförande i kommittén. Statsrådet höll anförande, dels på plenar- sessionen dels vid det extra byråmötet i . Totalt höll 6 utskottsmöten i . Dessa hölls i , , , , plus ett extra byråmöte i . Dessutom anordnades tre särskilda konferenser i /, och . Vid flera av dessa möten representerades den antingen genom statsråd eller statssekreterare. genomfördes en ordförandeskapskonferens i med titeln . Till konferensen inbjöds politiska representanter från lokal, regional och nationell nivå från både medlemsländerna och kandidatländerna. Syftet med konferensen var att visa på att en ökad samverkan på regional och lokal nivå främjas och underlättar dels kandidatländernas anslutning dels sammanhållningen inom EU. var väl representerad på konferensen och kommitténs framtida roll i utvidgningen var en av huvudfrågorna vid konferensen. Vid konferensen fastställdes ett antal Skr. 2001/02:160 slutsatser som överlämnades till kommissionen, och de tre efterföljande ordförandeskapen. I samband med att den tredje etappen av den ekonomiska och monetära unionen inleddes övertog () uppgiften att utforma penningpolitiken i de medlemsstater som då införde euron som gemensam valuta. ECB:s beslutande organ är ECB- rådet, direktionen och allmänna rådet. införde beteckningen Eurosystemet för ECB och de nationella centralbanker som deltar i valutaunionen. Eurosystemet har arbetet med att: utforma och genomföra penningpolitiken i euroområdet, inneha och förvalta medlemsstaternas officiella valutareserver samt främja väl fungerade betalningssystem. präglades dessutom av föreberedelser för införandet av eurosedlar och euromynt. ECB beslutade bland annat att närmare 15 miljarder eurosedlar skulle tillverkas. ECB offentliggjorde också eurosedlarnas utseende och deras säkerhetsdetaljer . För att hjälpa allmänheten att snabbt och enkelt kunna känna igen den nya valutan påbörjade ECB och de nationella centralbankerna i Eurosystemet en massmediekampanj . Kampanjen bestod bland annat av annons- och TV reklam samt en informationsfolder som distribuerades till 200 miljoner hushåll i . Kampanjen hade en budget . 42.9Europeiska investeringsbanken stödjer integrationen i Europeiska investeringsbanken (EIB) är EU:s husbank med uppgift att erbjuda finansiering till projekt som syftar till att främja europeisk integration. Den bildar tillsammans med Europeiska investeringsfonden (EIF) Europeiska Investeringsbanksgruppen. EIB:s huvudsakliga uppgift är att finansiera projekt inom unionen, men banken gör även insatser utanför unionen. EIB:s samlade långivning uppgår till ca , varav går till projekt inom unionen. Senast tillgängliga uppgift över långivningen till är . Då finansierade banken 15 projekt i och utlåningen dit var i storleksordningen . De största låntagarna var Öresundskonsortiet, och . bestämmer vilka riktlinjer som skall gälla för bankens långivning och fattar beslut om finansiering av enskilda projekt. Styrelsen består av representanter för samtliga medlemsländer och EU kommissionen. Styrelseordförande är bankens chef, belgaren är bankens högsta beslutande Skr. 2001/02:160 organ och representeras där av finansminister . En av åtta tjänster som vicepresident roterar mellan , och . innehas tjänsten av . Europeiska investeringsfonden (EIF) är nu konsoliderad som EU:s särskilda organ för riskkapital och garantier till små- och medelstora företag. Gemenskapens insatser har samlats på ett ställe och bankgruppen har fått ett bredare sortiment av finansiella produkter att välja ur. Den förstärkta fonden kan erbjuda stöd som svarar mot företagens nya behov. EIF ägs av , kommissionen och finansiella institutioner i medlems- länderna och dess totala kapital uppgår till . Fonden gör riskkapitalsatsningar för ca och ger garantier för ca . Garantierna har främst gått till projekt inom ramen för de transeuropeiska näten, TEN. Den andra delen av verksamheten består i investeringar i riskkapitalfonder. 42.11Personalpolitik i EU:s institutioner Mot bakgrund av det genomgripande administrativa reformarbetet som inletts av kommissionen (se ovan 42.2), valde att inför vårt ordförandeskap aktivt stödja kommissionens förslag till förlängning av den gällande överenskommelsen om löner och pensioner. Avtalet hade annars löpt ut under svenskt ordförandeskap. Beslutet om en förlängning kunde till slut tas. Detta innebar att kommissionen erhöll den arbetsro man så väl behövde för att åstadkomma de genomgripande administrativa reformer man föresatt sig att genomföra inom de egna institutionerna. har ända från början givit kommissionen starkt stöd i reformprocessen.