prop · GP03112 · 2002-03-21 00:00:00 — Regeringens proposition 2001/02:112 Regeringen överlämnar denna proposition till . Från kommunkontosystemet utbetalas ersättningar som kompenserar kommuner och landsting för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet. finansieras systemet genom att kommuner och lands- ting betalar avgifter till systemet som är avsedda att täcka uttagen. I propositionen föreslås att det i stället införs en statlig finansiering. Detta innebär att uttagen från systemet sker över statsbudgeten. Eftersom övergången skall vara kostnadsneutral, kommer de generella statsbidra- gen till kommuner och landsting att minskas i motsvarande grad. I propositionen föreslås vissa bestämmelser som möjliggör kontroll i systemet. får förelägga kommuner och landsting att lämna uppgifter för kontroll av rätten till ersättning. Behöver uppgifterna i en ansökan om ersättning kontrolleras genom en avstämning mot räkenskaperna, får komma överens med kommunen eller om att en sådan kontroll skall göras vid besök. Kommuner och landsting skall för kontroll av att uppgifter som lämnats i ersättningsärenden är riktiga, lämna en årsuppgift efter utgången av varje kalenderår. skall få möjlighet att göra revision hos en kommun eller ett landsting. Vidare föreslås att omprövning av ersättningsbeslut får ske . Regler om överklagande till allmän förvaltningsdomstol införs. Slutligen föreslås regler om kostnads- och intäktsränta med en räntesats som motsvarar basräntan i skatte- betalningslagen (1997:483). De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting ........ 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2002:38) om ändring i lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting .................................................. 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menig hets utdebitering av skatt, m.m......................................... 2.4Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) ........................................................................ Ärendet och dess beredning............................................................ Hanteringen av mervärdesskatt ........................ Förändrad finansiering av kommunkontosystemet......................... Brister i nuvarande ordning.............................................. Kommunkontosystemet på statsbudgeten ........................ Behov av ökad kontroll .................................................... Förutsättningar för rätt till ersättning ............................... 6.3Ansökningens innehåll och uppgiftsskyldighet för kommuner och landsting .................................................. Fördjupad utredning revision ........................................ Omprövning och överklagande....................................................... Ekonomiska och andra konsekvenser............................................. 10.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting ...... 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:38) om ändring i lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting ............................................ 10.3Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) ........................................................................ Sammanfattning av promemorian Finansieringen av kommunkontosystemet en översyn (Ds 2001:30). Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över promemorian Finansieringen av kommunkontosystemet en översyn (Ds 2001:30).................................................... Sammanfattning av betänkandet Kontroll i kommunkontosystemet (SOU 2001:50) ............................... Författningsförslagen i betänkandet Kontroll i kommunkontosystemet (SOU 2001:50) ............................... Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över betänkandet Kontroll i kommunkontosystemet (SOU Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... 1 Förslag till riksdagsbeslut dels godkänner riktlinjerna för ny finansiering av kommunkonto- systemet (avsnitt 5.2), dels antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting, 2.lag om ändring i lagen (2002:38) om ändring i lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting, 3.lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m., 4.lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1995:1518) om mervärdes- skattekonton för kommuner och landsting dels att 24 §§ skall upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 2 § skall utgå, dels att nuvarande 8 och 9 §§ skall betecknas 11 och 21 §§, dels att de nya 11 och 21 §§ skall ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 9 § skall sättas närmast före den nya 21 §, dels att det i lagen skall införas femton nya paragrafer, 5 a, 810, 12 20, 22 och 23 §§, samt närmast före 9, 10, 11, 12, 14, 18, 19, 21 och 23 §§ nya rubriker av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om det vid tillämpningen av denna lag inte går att fastställa fördelningen mellan ingående mervärdesskatt som får dras av enligt mervärdesskattelagen (1994:200) och ingående mer- värdesskatt för vilken ersättning kan erhållas enligt denna lag, får fördelningen i stället göras efter skälig grund. Med kommun avses i 10 och 13 19 §§ även landsting, kommunal- förbund samt sådant beställar- förbund som avses i 7 § andra stycket 2. Ansökan om ersättning enligt 5 och 7 §§ skall vara undertecknad och ha kommit in till Riks- skatteverket efter utgången av det kalenderår som ersättningen avser. Ansökan skall avse en ersätt- ningsperiod på en kalendermånad eller tre på varandra följande kalendermånader under samma kalenderår. Ansökan skall lämnas enligt fastställt formulär. För varje kalenderår skall kommunen lämna uppgift (års- uppgift) om dels det belopp som bokförts på konton för sådan mervärdesskatt som berättigar till ersättning enligt 5 §, dels sådana schablonbelopp som beräknats enligt 7 §. Årsuppgiften skall vara under- tecknad och ha kommit in till Riks- skatteverket senast före utgången av juni året efter det kalenderår som uppgiften avser. Årsuppgift skall lämnas enligt fastställt formulär. fattar beslut enligt denna lag. 1 Senaste lydelse av tidigare 8 § 2000:485. Ett beslut om ersättning enligt 5 eller 7 § (ersättningsbeslut) fattas för varje ersättningsperiod för sig. Beslutet fattas med ledning av ansökan och andra tillgängliga uppgifter. Om ansökan inte har kommit in inom föreskriven tid, anses ersättningen ha bestämts till noll kronor. Om omprövat sitt ersättningsbeslut enligt 19 eller 20 §, får en sådan ändring av beslut som omfattar flera ersättningsperioder under ett kalenderår och som görs efter utgången av kalenderåret, hänföras till den sista ersättningsperioden under kalen- deråret. Innan ett ersättningsärende avgörs skall kommunen ges tillfälle att yttra sig om det inte är onödigt. Ett ersättningsärende får inte avgöras utan att kommunen dels har underrättats om en uppgift som har tillförts av någon annan än kommunen, dels fått tillfälle att yttra sig över uppgiften. Detta gäller dock inte om det är uppen- bart obehövligt. får förelägga kommunen att lämna uppgift, visa upp handling eller lämna över en kopia av handling som behövs för kontroll av rätten till ersättning. Om uppgifter i en ansökan om ersättning behöver kontrolleras genom avstämning mot räken- skaper, anteckningar eller andra handlingar, får komma överens med kommunen om att en sådan avstämning skall göras vid besök hos kommunen. får uppdra åt en skattemyndighet att genomföra sådana besök. får besluta om revision hos kommunen för att kontrollera att uppgift som kommunen lämnat till ledning för ersättningsbeslut är riktig. får uppdra åt en skattemyndighet att genomföra en sådan revision. Vid revision får räkenskaps- material och andra handlingar som rör verksamheten granskas. Med handling avses framställning i skrift eller bild samt upptagning som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälpmedel. Vid revision skall kommunen tillhandahålla de handlingar och lämna de upplysningar som behövs för revisionen. Kommunen skall i övrigt lämna den hjälp som behövs vid revisionen. Kostnadsränta tas ut på ersättning som kommunen skall betala tillbaka efter beslut av Riks- skatteverket. Räntan beräknas från den dag beloppet betalades ut till och med den dag beloppet åter- betalas. Intäktsränta betalas på ersättning som skall betalas till kommunen. Räntan beräknas från utgången av efter den månad då ansökan om ersättning kom in till och till och med den dag beloppet betalas ut. Kostnadsränta och intäktsränta beräknas efter en räntesats som motsvarar basräntan enligt 19 kap. 3 § skattebetalningslagen (1997:483). får ompröva ett beslut om ersättning eller ränta enligt denna lag, om detta begärs av kommunen eller om det finns andra skäl. Omprövning får dock inte ske om frågan har avgjorts av en för- valtningsdomstol. En begäran om omprövning skall ha kommit in till senast tredje året efter utgången av det kalenderår som ersättningen avser. Om självmant omprövar ett beslut, får om- prövningsbeslut meddelas senast tredje året efter utgången av det kalenderår som ersättningen avser. som anges i första och andra styckena när en ändring beskattningsbeslut enligt skatte- betalningslagen (1997:483). beslut om föreläggande enligt 14 § eller revision enligt 16 § får inte över- klagas. Övriga beslut av Riksskatte- verket enligt denna lag får över- klagas hos allmän förvaltnings- domstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Om ett beslut överklagas av en kommun är mot- part. ersättnings- beslut skall gälla , om inte annat föreskrivits i beslutet eller bestäms av den instans som skall pröva beslutet. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången på ersättning avseende . 2Senaste lydelse av tidigare 9 § 2000:485. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2002:38) om ändring i lagen (1995:1518) om mervärdesskatte- konton för kommuner och landsting Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1995:1518) om mervärdes- skattekonton för kommuner och landsting i stället för dess lydelse enligt lagen (2002:38) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Kommuner och landsting har efter ansökan rätt till ersättning från kontona för ingående mer- värdesskatt som inte dragits av en- ligt mervärdesskattelagen (1994:200). har efter ansökan rätt till ersätt- ning från kommunkontot och landstingskontot för ingående mervärdesskatt som inte dragits av enligt mervärdesskattelagen. Fördelningen mellan kontona görs i förhållande till kommunernas och landstingens deltagande i kostnaderna för förbundets verksamhet. Kommuner och landsting har efter ansökan rätt till ersättning från kontona för ingående mer- värdesskatt enligt mervärdes- skattelagen (1994:200) som inte får dras av enligt den lagen. har efter an- sökan rätt till ersättning från kommunkontot och landstings- kontot för ingående mervärdes- skatt enligt mervärdesskattelagen som inte får dras av enligt den lagen. Fördelningen mellan kontona görs i förhållande till kommunernas och landstingens deltagande i kostnaderna för förbundets verksamhet. Vad som sägs i första och andra styckena om ingående mervärdes- skatt som inte får dras av enligt mervärdesskattelagen gäller även sådan ingående mervärdesskatt enligt mervärdesskattelagen för vilken rätt till återbetalning enligt samma lag inte föreligger. 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1965:269) med särskilda bestäm- melser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m.1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Det som sägs i denna paragraf om kommun och kommunalskattemedel tillämpas också i fråga om landsting och landstingsskattemedel samt kommuns begravningsavgiftsmedel. I fråga om slutavräkning av begrav- ningsavgiftsmedel gäller dock i stället bestämmelserna i sjätte stycket. En kommun har rätt att under visst år (beskattningsåret) av staten upp- bära preliminära kommunalskattemedel med ett belopp som motsvarar produkten av de sammanlagda beskattningsbara förvärvsinkomsterna i kommunen enligt skattemyndighetens beslut enligt 4 kap. 2 § taxerings- lagen (1990:324) om taxering till inkomstskatt (skatte- underlaget) året före beskattningsåret, den skattesats som har beslutats för beskattningsåret och de uppräkningsfaktorer enligt tredje stycket som har fastställts senast i september året före beskattningsåret. Senast skall regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, fastställa två uppräkningsfaktorer som skall svara mot den uppskattade procentuella förändringen av skatteunderlaget i riket. Den ena skall avse förändringen mellan andra och första året före beskattningsåret. Den andra skall avse förändringen mellan året före beskattningsåret och beskattningsåret. då riksdagsval hålls , får regeringen dock ändra redan fastställda uppräknings- faktorer. Detta skall ske senast efter att regeringen avlämnat ut kommunalskattemedel till kom- ut kommunalskattemedel till kom- enligt 10 § lagen (1995:1516) om enligt 10 § lagen (1995:1516) om och landsting, 2 § lagen och landsting och 16 kap. 8 § (1995:1518) om mervärdesskatte- (1997:483). konton för kommuner och lands- Vidare skall tillägg göras för ting och 16 kap. 8 § skattebetal- bidrag enligt 10 § lagen (1997:483). (1995:1515) om utjämningsbidrag skall tillägg göras för bidrag enligt till kommuner och landsting samt 10 § lagen (1995:1515) om utjäm- för bidrag enligt 1 och 2 §§ lagen 1Lagen omtryckt 1973:437. Senaste lydelse av lagens rubrik 1997:1991. 2Senaste lydelse 1999:298. (1995:1514) om generellt stats- bidrag till kommuner och lands- ting. Det belopp som framkommer skall betalas ut med en tolftedel den tredje vardagen räknat från den 17 , varvid dag som enligt 2 § lagen (1930:173) om beräkning av lag- stadgad tid jämställs med allmän helgdag inte skall medräknas. Är kommunens fordran inte uträknad vid utbetalningstillfällena i måna- derna , skall utbetalningarna dessa månader grundas på samma belopp som utbetalningen det föregående året. När särskilda skäl föranleder det får skattemyn- digheten dock förordna att utbetal- ningen skall grundas på ett annat belopp. Om något av de belopp som utbetalningen i månaderna januari, grundats på inte motsvarar en tolftedel av kommunens fordran, skall den jämkning som föranleds av detta ske i fråga om utbetalningen eller, om det är fråga om ett större belopp, fördelas på utbetalningar- na , månader. ningsbidrag till kommuner och landsting samt för bidrag enligt 1 och 2 §§ lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting. Det belopp som framkommer skall betalas ut med en tolftedel den tredje vardagen räknat från den 17 , varvid dag som enligt 2 § lagen (1930:173) om beräk- ning av lagstadgad tid jämställs med allmän helgdag inte skall medräknas. Är kommunens ford- ran inte uträknad vid utbetalnings- tillfällena i månaderna , skall utbetalningarna dessa månader grundas på samma belopp som utbetalningen i decem- ber månad det föregående året. När särskilda skäl föranleder det får skattemyndigheten dock för- ordna att utbetalningen skall grun- das på ett annat belopp. Om något av de belopp som utbetalningen i månaderna januari, grundats på inte motsvarar en tolftedel av kommunens fordran, skall den jämkning som föranleds av detta ske i fråga om utbetal- ningen eller, om det är fråga om ett större belopp, fördelas på utbetalningarna , månader. En slutavräkning av kommunalskattemedlen skall ske när den årliga taxeringen efter beskattningsåret har avslutats. Därvid skall en kommun som inte ingår i ett landsting behandlas som om den även utgjorde ett landsting. Produkten av skatteunderlaget enligt den taxeringen och den skattesats som har beslutats för beskattningsåret utgör de slutliga kommunalskattemedlen. Om summan av dessa överstiger summan av de preliminära kommunalskattemedlen enligt andra stycket skall skillnaden betalas ut till kommunerna med ett enhetligt belopp per invånare året före beskattningsåret. I motsatt fall skall skillnaden återbetalas av kommunerna med ett enhetligt belopp per invånare året före beskattningsåret. Utbetalning eller återbetalning skall göras andra året efter beskattningsåret. En slutavräkning av kommunens begravningsavgiftsmedel skall ske när den årliga taxeringen efter beskattningsåret har avslutats. Produkten av skatteunderlaget enligt den taxeringen och den avgiftssats för begravningsavgiften som har beslutats för beskattningsåret utgör de slutliga begravningsavgiftsmedlen. Om dessa överstiger de preliminära begravningsavgiftsmedlen enligt andra stycket skall skillnaden betalas ut I motsatt fall skall skillnaden återbetalas av kommunen. Utbetalning eller återbetalning skall göras andra året efter beskattningsåret. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om kommunalskattemedel för . 2.4Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) Härigenom föreskrivs att 21 kap. 12 och 15 §§ skattebetalningslagen (1997:483) skall ha följande lydelse. Efterbeskattning får också ske 1.när en felräkning, felskrivning eller något annat uppenbart förbi- seende skall rättas, eller 2.när en ändring föranleds av en skattemyndighets beskattnings- beslut eller en allmän förvaltnings- domstols beslut i ett mål om betalning eller återbetalning av skatt enligt denna lag för en annan redovisningsperiod än den som ändringen gäller eller för någon annan skattskyldig. 1.när en felräkning, felskriv- ning eller något annat uppenbart förbiseende skall rättas, 2.när en ändring föranleds av en skattemyndighets beskatt- ningsbeslut eller en allmän för- valtningsdomstols beslut i ett mål om betalning eller återbetalning av skatt enligt denna lag för en annan redovisningsperiod än den som ändringen gäller eller för någon annan skattskyldig, eller 3.när en ändring föranleds av beslut enligt lagen (1995:1518) om mer- värdesskattekonton för kommuner och landsting eller av en allmän förvaltningsdomstols beslut enligt samma lag. enligt 12 § 2 får meddelas även 12 § 2 eller 3 får meddelas även som anges i 14 § men som anges i 14 senast efter det beslut senast efter det beslut som föranleder ändringen. som föranleder ändringen. Om anstånd har beviljats någon med betalning av skatt i avvaktan på kammarrättens eller Regeringsrättens beslut med anledning av överkla- gande, får efterbeskattning i fråga om skatteavdrag ske efter utgången av det kalenderår då domstolens beslut meddela- des. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillsätta en arbetsgrupp inom med uppgift att se över kommunkontosyste- met. Arbetsgruppens uppdrag bestod i att analysera och belysa frågan om finansieringen av systemet, belysa de omfördelningseffekter systemet ger upphov till samt att ta fram alternativa modeller för att hantera frågan om återbetalning av ingående mervärdesskatt. Arbetsgruppen överlämnade rapporten av Kommunkontosystemet en översyn (Ds 2001:30). En sammanfattning av rapporten finns i bilaga 1. Rapporten har remissbehandlats och det hölls ett remissmöte . En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sam- manfattning av de synpunkter som framfördes vid remissmötet finns till- gänglig i (dnr Fi2001/1916). bemyndigade regeringen det statsråd som ansvarar för frågor om ekonomi att tillkalla en särskild utredare med uppgift att utreda frågan om kontroll och omprövning av beslut om utbetalning i kommunkontosystemet. Med stöd av bemyn- digandet förordnades en särskild utredare. över- lämnade utredaren betänkandet Kontroll i kommunkontosystemet (SOU 2001:50). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 3 och betänkandets lagförslag finns i bilaga 4. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 5. Remissyttrandena finns tillgängliga i Finans- departementet (dnr Fi2001/2855). Förslagen i denna proposition har tagits fram i samråd med och . Fråga om remiss till Lagrådet De föreslagna nya bestämmelserna om överklagande i lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting och om efter- beskattning i skattebetalningslagen (1997:483) tillhör det område som normalt bör granskas av Lagrådet. I den först nämnda lagen föreslås bl.a. att prövningstillstånd krävs för att kammarrätten skall få pröva beslut av länsrätten. Krav på prövningstillstånd är huvudregel vid över- klagande hos kammarrätten. Bestämmelsen är av så enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Detsamma gäller den föreslagna ändringen i skattebetalningslagen. Den princip som gällde före skattereformen 1991 var att kommuner och landsting själva skulle bära kostnaden för mervärdesskatt i icke skatte- pliktig verksamhet, t.ex. sjukvård och utbildning. mervärdesskattebasen, bl.a. belades bränsle, el, vatten, viss fastighets- service och de flesta tjänster med mervärdesskatt. infördes en Prop. 2001/02:112 generell avdragsrätt för ingående mervärdesskatt för kommuner och landsting i det ordinarie mervärdesskattesystemet. Bakgrunden till detta var en önskan att utjämna mervärdesskattens konkurrenssnedvridande effekter vid valet mellan att utföra tjänster i egen regi eller att upphandla motsvarande tjänster från externa entreprenörer. För att kompensera staten för inkomstbortfallet till följd av den införda avdragsrätten för ingående mervärdesskatt, skedde en reglering 1991 och ytterligare en reglering 1992 via den dåvarande avräkningsskatten som var kopplad till det kommunala skatteunderlaget. kvittades den avräkningsskatt som kommuner och landsting betalade till staten en- gångsvis mot det nya statliga utjämningsbidraget för kommunerna och mot ersättningarna från sjukförsäkringen (den s.k. Dagmarersättningen) för landstingen. Därmed kom staten att stå för den fortsatta kostnads- ökningen för den avdragna mervärdesskatten i kommunsektorn. Till följd av medlemskap i () gjordes 1995 vissa ändringar i kompensationsordningen. Anledningen var att en oinskränkt avdragsrätt för ingående mervärdesskatt inte är förenlig med EG:s sjätte mervärdesskattedirektiv (77/338/EEG). Återbetalning skedde i särskild ordning enligt lagen (1994:1799) om kommuners och landstings hantering av mervärdesskatt för . Förfarandet var en övergångslösning i avvaktan på ett nytt system. infördes en särskild kompensationsordning för kommuner och landsting, det s.k. kommunkontosystemet, för att även fortsättningsvis säkerställa konkurrensneutralitet i valet mellan att bedriva en viss verk- samhet i egen regi eller annan regi. Kommunkontosystemet är ett kompensationssystem för kommuners och landstings ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet. Den mervärdesskatt som kan komma i fråga i kommunkontosystemet är sådan som är hänförlig till en kommuns eller ett landstings egen verk- samhet, t.ex. gaturenhållning. Vidare kan mervärdesskatt hänförlig till myndighetsutövning och till icke skattepliktig verksamhet såsom skola, vård och omsorg komma i fråga. Kommuner och landsting har även rätt att från systemet få ersättning för den dolda mervärdesskatt som ligger i priset vid upphandling av skattefri verksamhet inom sjukvård, tandvård, social omsorg och utbildning. Kommunkontosystemet består av två räntebärande konton hos Riks- gäldskontoret, ett för kommuner och ett för landsting.