prop · GP03173 · 2002-03-18 00:00:00 — Inom ramen för översiktsplaneringen finns det möjlighet att formulera visioner om framtiden som inkluderar många olika sektorer och aspekter på utvecklingen. Det kan handla om boende, utkomst- möjligheter, bevarandevärden och serviceutbud m.m. Diskussionerna kring översiktsplanen kan utgöra det forum och den process som knyter ihop nuläget med dessa visioner på ett sätt som medför att ofta komplexa sammanhang inte går förlorade. Översiktspla- nering kan leda fram till beslut att säkerställa de mest värdefulla om- rådena med stöd av . En översiktsplan som antas av kom- munen får en styrande effekt på utvecklingen när det gäller användning av mark och vatten. Processen med översiktsplanering kan vara ett utmärkt forum för den förstärkta medborgardialogen. I finns goda erfarenheter av ett nätverk mellan kommuner för kunskaps- och erfarenhetsutbyte beträffande friluftsplanering. Detta bör kunna prövas även i i syfte att bredda och fördjupa kompetensen inom detta område. Även friluftslivets samarbetsorganisation och de ingående organisationernas lokala föreningar, liksom forskare och andra experter, utgör värdefulla resurser som borde kunna spela en viktig roll i detta sammanhang. Ett sådant nätverk skulle kunna bidra till att, på ett bättre sätt än vad som varit fallet , förstärka friluftsplaneringen inom kommunerna. Uppföljning av genomförda förändringar i regelverket gjordes en översyn av , bl.a. med avseende på möjligheterna att tillgodose de ökade kraven på miljöhänsyn (SOU 1994:36). Denna översyn ledde fram till att beslutade om vissa förändringar i (prop. 1994/95:230, bet. 1995/96:BoU1, rskr. 1995/96:30). Det finns skäl att nu följa upp dessa förändringar, bl.a. med avseende på vilken effekt de har haft för att tillgodose naturvårdens, kulturmiljövårdens och friluftslivets intressen. Denna uppföljning bör ske inom ramen för den översyn av som aviserades i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier. 3.6Regional utveckling och naturvård hör ihop Enligt regeringens mening finns ett samband mellan lokal och regional utveckling och naturvård. Den regionala och lokala ut- vecklingen är i de flesta fall en förutsättning för naturvård, t.ex. genom att naturvården är beroende av lokala aktörer som kan för- valta och utveckla olika naturområden. Möjligheterna till samordning mellan naturvård och regional utveckling bör bättre tas till vara och utvecklas. Naturvård kan bidra till regional utveckling och landsbygdsutveckling genom att värdefulla naturområden utnyttjas för småskaligt näringsliv inom t.ex. turism och på så sätt direkt eller indirekt bidra till syssel- sättning. Möjligheterna att integrera naturvårds- och miljöåtgärder inom ramen för bör tas till vara. De regionala tillväxtprogrammen erbjuder möjligheter att utveckla och integrera naturvård i den regionala utvecklingen. De lokala och regionala natur- och kulturresurserna bör i ökad utsträckning tillvaratas och utvecklas för att främja tillväxt och ekologiskt håll- bar utveckling i regionen. Miljöfrågorna drivkraft för utveckling och tillväxt I regeringens proposition En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118) framhålls sam- bandet mellan hållbar utveckling och regional utvecklingspolitik. Där läggs fast att den regionala utvecklingspolitiken skall bidra till alla tre dimensionerna av hållbar utveckling. Hållbar tillväxt är tillväxt som bidrar till hållbar utveckling. Som exempel på väsentliga inslag i en eko- logiskt hållbar utveckling nämns god hushållning med naturresurser, minskad miljöpåverkan av mänskliga aktiviteter och ett miljödrivet näringsliv. Miljöfrågorna bör lyftas fram som en drivkraft för utveckling och tillväxt. Detta inkluderar naturvården. Att skydda miljön, utveckla och vårda naturresurserna, kulturarvet och boendemiljön, bedriva ett långsiktigt hållbart jordbruk och bevara det öppna landskapet anges i propositionen som viktigt för en hållbar regional utveckling. En attraktiv natur-, kultur- och boendemiljö är värdefullt för att attrahera såväl entreprenörskap och företagande som boende. Regional utveckling en viktig förutsättning för naturvård Kopplingen mellan naturvård och regional utveckling kan ses som ömse- sidig. Å ena sidan är den regionala utvecklingen i många fall en förut- sättning för naturvård. Naturvården är inte sällan beroende av lokala aktörer som t.ex. kan förvalta olika naturområden, hävda det traditionella odlingslandskapet eller som kan utföra andra slags praktiska naturvårds- åtgärder. En livskraftig landsbygd är en förutsättning för detta. Det måste vara attraktivt att bo på landsbygden. Det måste finnas en tillräckligt bra såväl kommersiell som offentlig service. Det bör vidare finnas ekono- miska förutsättningar att bedriva jord- och skogsbruk, fiske eller ren- näring. Kommunikationer och infrastruktur är andra viktiga förutsätt- ningar. och naturvård kan bidra till regional utveckling Skr. Å andra sidan kan naturvården bidra till och ofta utgöra en förutsättning för en positiv regional utveckling. Det kan ske genom att värdefulla naturområden drar till sig turistströmmar och utgör direkt eller indirekt underlag för sysselsättning. Naturvården har genom att bidra till natur- resurshushållning och upprätthållande av ekosystemens långsiktiga pro- duktionsförmåga även betydelse för lokal produktion baserade på naturresurser inom areella näringar. Det kan handla om skog som brukas hållbart eller ett fiske som långsiktigt och hållbart förvaltar ett fisk- bestånd. En attraktiv boendemiljö liksom ett vackert och innehållsrikt natur- och kulturlandskap kan bidra till att attrahera såväl företag som boende och på sätt bidra till ökad tillväxt och utveckling. Självklart kan det också finnas motsättningar mellan miljö- och be- varandeintressen å ena sidan och utvecklingsintressen å den andra. I avsnittet 3.1 har belysts hur en förstärkt medborgardialog är ett verktyg som kan bidra till att hantera de intressekonflikter som kan finnas. Naturvårdspolitiken framöver bör sträva efter att lyfta fram och ta till vara de möjligheter till samverkan mellan dessa politikområden som ofta finns. Tillträdet till våra skyddade områden är alltid tack vare allemansrätten avgiftsfri. Kring olika slags tjänster och service i eller i anslutning till de skyddade områdena finns det dock möjlighet att skapa intäkter. Det kan röra sig om serveringar, bilparkering, guidning, utflyktsarrangemang, transporttjänster och kanske framför allt boende och logi. Detta kan i sin tur generera sysselsättning och bidra till den lokala ekonomin. Verksam- heten kan arrangeras av enskilda, entreprenörer, av bolag eller i offentlig regi, t.ex. av kommunen. Under framför allt de har det dykt upp en rad intressanta exempel på hur naturområden, ofta men inte alltid skyddade, utgör basen för en småskalig näringsverksamhet. Till detta ska läggas den roll bevarandevärda områden kan spela när det gäller att engagera lokala aktörer i skötsel och förvaltning. Även de kommunala och landstingskommunala naturvårdsstiftelserna kan spela en viktig roll när det gäller förvaltning av skyddade områden och regional utveckling. Exempelvis har ett 30-tal anställ- da tillsynsmän boende och arbetande i . Skyddade områden en tillgång för regional utveckling finns 27 nationalparker och ca 2 200 naturreservat. Därutöver finns ca 2 200 biotopskyddsområden och ca 700 naturvårdsavtal i skogen. De allra flesta av dessa ligger i glesbygd. Dessa områden skall ses som en stor tillgång för den regionala utvecklingen, en resurs som kan bidra till att stärka lokal och regional identitet. Tillkomsten av en nationalpark är ofta ett stort ekonomiskt åtagande från samhällets sida. I ökad utsträck- ning ägnas uppmärksamhet åt hur en nationalpark påverkar de boende i omlandet. Inför bildandet av i norra genomförs ett pilotprojekt, det s.k. omland. Syftet med projektet är nyttja nationalparksbildningen för att i nära samverkan med lokalbefolkningen skapa förutsättningar för en hållbar natur- och Lokal dialog och medverkan innebär ett nytänkande som är Skr. 2001/02:173 till gagn för både naturvård, kulturmiljövård och glesbygdsutveckling. Exempel på framgångsrika projekt Regeringen har i propositionen 2001/02:116 föreslagit att bilda . Framgångsfaktorerna i fallet Fulu- fjället är belysande och kan sammanfattas på följande sätt. Lokala aktörer ges förtroende och stöd för att formulera sina önske- mål och visioner om de möjligheter de själva ser. En tydlig och öppen process, med brett deltagande från ortsbor, stat och kommun. Fokusering på hur man utanför den planerade kan nyttja de fördelar den kan ge, inte på hur själva parken skall utformas. Formulering, konkretisering och prioritering av lokala önskemål i tydliga dokument. Personella resurser i form av statligt anställda pro- jektledare, som långsiktigt bygger upp förtroende och ger projektet identitet. Byggande av nätverk mellan berörda aktörer byalag, företag, en- skilda inom både och . Stora ekonomiska resurser genom delfinansiering från EU:s struktur- fonder. Totalt satsas i ett EU-projekt för åtgärder till nytta för besökare i den planerade , bl.a. byggande av naturum, upprustning av leder och stugor, ombyggnad av servering, naturinformation. Också själva arbetet med Omlands- projektet har fått EU-stöd i flera etapper. Även vägupprustning har delfinansierats med strukturfondsmedel. Fysiska åtgärder som när spaden sätts i marken visar påtagligt att ord omsätts i handling, sam- tidigt som arbete ges direkt till arbetslösa i trakten. Så långt det är möjligt används lokala entreprenörer i driften av statliga anläggningar i parken. Det sker satsningar på kompetensutveckling av lokala aktörer via skräddarsydd utbildning och studieresor. En ekonomisk förening, Fulufjällsringen skapas som med den planerade national- parken som utgångspunkt knyter samman besöksmål och intressenter runt hela . Fulufjällsringen kan utgöra ett forum för fortsatt arbete när statens insatser växlas över till kommun och ortsbor. Jakt, skoterkörning och fiske, som upplevs som betydelsefullt av stora delar av ortsbefolkningen, kommer genom en medveten zonindelning av parken att kunna fortsätta inom vissa delar. På så sätt kommer de olika intressenterna att få sina viktigaste önskemål tillgodosedda inom olika delar av den planerade . Genom en före-efter-studie av besökarna till kommer man att se effekterna av en nationalparksbildning. Slutligen bör nämnas att är en av flera kandidater till . står för och är ett initiativ av bl.a. Världsnaturfonden WWF, som syftar till att utveckla nationalparkskonceptet när det gäller att hitta bra balans mellan naturvård och människor som bor i eller i anslutning till arbetar t.ex. med att stärka naturvården genom att utveckla hållbar turism, framför allt ekoturism, i och vid parkerna. kommun är ett exempel på en kommun som har bedrivit ett aktivt arbete med att restaurera och hävda sina hag- marker. Dessa utgör en viktig tillgång för kommunen när det gäller boendemiljö och status som turistort. Hagmarkerna har också skapat en livlig natur- och kulturturism i kommunen. Natur- och kulturguidning i Det är i samverkan med samtliga kommuner i länet, Tåkernfonden WWF, och Fritid, m.fl. som ordnar denna guidning. Verksamheten delfinansieras till ca 40 pro- cent av EU via strukturfondsmedel. Projektet syftar till att göra regionens rika natur och kultur mer lättillgänglig för besökare från såväl som andra länder. Totalt omfattas drygt 40 områden, i första hand olika skyddade områden, av guidningsverksamheten. Hela projektet ses som en utveckling av natur- och kulturturismen i länet. Det har inneburit att flera av områdena har fått bättre mottagningsfaciliteter i form av tillfartsvägar, vägvisning, parkeringsplatser, vandringsleder och informa- tion m.m. Förhoppningen är att verksamheten skall kunna bedrivas utan stöd från strukturfonderna även efter stödperiodens slut. Hållbart skogsbruk baserat på landskapsanalys i lokal samverkan Detta Life-projekt, som har letts av , har bl.a. i tre svenska områden , och utvecklat och demonstrerat modeller för landskaps- analys och arbetssätt för att stimulera till lokal samverkan. Några tusen personer med olika bakgrund skogsägare, friluftsmänniskor, orien- terare, ornitologer, jägare och landsbygdsbor m.fl. har utifrån befintlig lokal kunskap analyserat och diskuterat utifrån sina respektive utgångs- punkter hur ett mångbruk kan utformas. Erfarenheterna är många, bl.a. att konkreta frågeställningar i den egna miljön engagerar och att arbets- processer av detta slag är tidskrävande liksom att förståelsen för andra intressen markant ökar. Projektet har i producerat ett fyrtiotal rapporter och även informationsmaterial av mer tillgängligt slag. i är ytterligare ett exempel på sam- verkan mellan naturvård och regional utveckling. Denna har från början haft naturvård, friluftsliv och en levande skärgård som tre, jämställda ben i sin verksamhet. svarar för skötsel och tillsyn av ett sextiotal områden i skärgården, de flesta reservat. För att klara denna uppgift har stiftelsen ett sjuttiotal personer knutna till sin verksamhet, de flesta anställda som tillsynsmän men även byggnadsarbetare och jord- bruks- och anläggningsarrendatorer. Samtliga är skärgårdsbor. Minskat bete, upphört sambete med olika djurslag och minskat bort- tagande av buskar och träd är det som i första hand hotar den mosaik av naturliga och semi-naturliga, öppna habitat som bildar Stora Alvaret. Inom Life-projektetet Skydd och restaurering av Stora Alvaret som Skr. 2001/02:173 drevs 19961999 vidtogs en mängd åtgärder för att öppna upp igen- växande marker och återuppta en långsiktig beteshävd. De positiva resul- tat som gav gjorde det möjligt att få en acceptans för Natura 2000 bland markägarna. Informationsmöten, kurser, guidade turer, enskild rådgivning anordnades för att sprida kunskap om Stora Alvarets naturvärden och den skötsel som krävs för att bevara värdena. Mötena har främst riktats till brukare och entreprenörer men ofta har även allmänheten bjudits in. Massmedia har fått särskilda inbjudningar till presskonferenser eller pressreleaser. Förutom rena natur- och kultur- miljövinster har medfört en mängd positiva effekter i form av arbetstillfällen, ökad samverkan, kunskapsuppbyggnad och attityd- förändringar. ingår dessutom nästan hela Stora Alvaret i ett världsarvsområde. Som sammanfattande framgångsfaktorer i exemplet Stora Alvaret kan framhållas: samarbetsförmåga, tid, pengar och det goda exemplet, tvärsektoriellt arbete naturvård, kulturmiljövård och lantbruk vilket möjliggör ett enat budskap från myndighetens sida, kontinuitet i personal under en lång följd av år skapar trygghet och förtroende man vet vem man ska vända sig till, öppenhet och ärlighet redovisa alla planer, inventeringar och håll dialogen levande, sprid stolthet bland markägare och brukare visa upp vad som görs! Detta utvecklades genom Svenska Turistföreningens försorg men som till största delen förvaltas av staten genom länsstyrelser och . Utan tvekan har detta ledsystem varit en förutsättning för utvecklingen av en stor del av fjällturismen och därtill hörande lokalt näringsliv i form av logiutbud, transporter och arrangemang. Listan på intressanta och goda exempel skulle kunna göras betydligt längre. De ovan redovisade exemplen, liksom många andra, har gemen- samt att de bidrar till regional utveckling som de tryggar och utvecklar värdefulla natur- och kulturmiljövärden. De ger också möjlig- het för nya grupper att upptäcka och uppleva den rika skatt vi har i form av natur och kultur. Det kan även nämnas att lantbruks- universitet (SLU) bedriver forskning kring hur intresseavvägningar kan göras mellan bl.a. turism, regional utveckling och naturvård, exempelvis i , längs och i nordöstra . Ett levande jordbruk med djurhållning är i många områden en nyckel- fråga för att bevara såväl biologisk mångfald som kulturmiljövärden för- knippade med jordbrukslandskapet; ett bevarande genom nyttjande. Tra- ditionell jordbruksproduktion ger i flera regioner inte den ekonomiska bärkraft som krävs för att jordbruket skall leva vidare utan behöver kom- pletteras med nya produkter och inkomstkällor. Att utveckla närings- Skr. 2001/02:173 grenar som natur- och kulturturism, fritidsfiske och turism kopplad till jordbruket kan bidra till att gynna både ekonomisk utveckling, naturvård och bevarande av kulturhistoriska värden. Turistsatsningar kopplade till jordbruket kan bestå i lokal produktion, förädling och försäljning av livsmedel, gårdsturism, kulturhistorisk verk- samhet m.m. På motsvarande sätt kan miljöanpassad fisketurism bidra till att goda fiskevatten bevaras och restaureras. Kopplingar mellan å ena sidan miljö och kulturhistoriska aspekter och å den andra ekonomisk utveckling är viktiga för att skapa ett lokalt engagemang från politiker och näringsliv men även för att satsningarna skall vara långsiktigt eko- nomiskt hållbara. Även inom skogsbruket finns en potential för brukare och ägare att utveckla nya affärsidéer och möjligheter. Turistdelega- tionen och har publicerat en skrift på detta tema med bäring på turismen Skogen och turismen. Miljö- och landsbygdsprogrammet för jordbruket inom ramen för EU:s förordning om landsbygdsutveckling utgör en viktig komponent när det gäller naturvårdens bidrag till landsbygdsutveckling. Av den totala kostnadsramen på går mer än hälften till att ersätta brukare för att de genom jordbruket, och sina tjänster, tillhandahåller värden som biologisk mångfald, kulturmiljöer och land- skapskvaliteter. Detta utgör, såväl finansiellt som när det gäller bevar- anderesultat, en tung insats inom naturvården. I flera regioner i landet har ett arbete med s.k. regionala miljö- och hushållningsprogram (skr. 1997/98:13 och prop. 1997/98:145) pågått . Inom ramen för detta arbete har sannolikt både exempel på konkreta projekt och goda idéer kommit fram om hur natur- och kulturvårdsinsatser kan kombineras med ekonomisk utveckling inom turist- och besöksnäringarna. Bättre nyttjande av fisket som ett led i en hållbar regional utveckling Fiske är en av svenska folkets stora fritidsaktiviteter och har en stor potential när det gäller utveckling av turism i stora delar av landet. Av en enkätundersökning om svenskarnas sport- och husbehovsfiske framgår det att omkring 2 miljoner svenskar ägnar sig åt fritidsfiske och den sammanlagda fångsten har uppgivits till omkring eller av yrkesfiskets totala fångst av konsumtionsfisk. En utveck- ling av fisket i sjöar, vattendrag och kustområden inom ramen för turist- näringen torde vara möjlig speciellt i större vatten, men förutsätter ett nära samarbete med lokala intressenter som markägare, permanent- boende och yrkesfiskare. Strukturfonderna en resurs även för naturvården De ömsesidiga beröringspunkterna mellan naturvård och regional utveck- ling har uppmärksammats även av . Medlemsstaterna har uppmanats att i lämplig utsträckning integrera naturvårdsprojekt i de olika strukturfondsprogrammen. Kommissionen har även begärt att varje medlemsstat inom ramen för fastställda tidsramar skall bidra till att etablera det ekologiska nätverket av värdefulla naturområden Natura Dessa kravs ställs i syfte att förebygga att projekt som avses delfinansieras av EU via strukturfonds- eller andra medel för regional utveckling inte motverkar syftet med Natura 2000. koppling mellan etablerandet av Natura 2000 och strukturfonderna kan ses som ett sätt att säkerställa att de båda politikområdena naturvård och regional utveckling verkar åt samma håll. som miljövård ingår i de generella målsättningarna med struktur- Livsmiljö och livskvalitet är nyckelord i sammanhanget. användes av medlen från strukturfonderna för utvecklingsprojekt som syftade till miljöåtgärder i Av dessa användes förmodligen endast en mindre del till I Rådets förordning om allmänna bestämmelser för strukturfonderna läggs följande fast. I arbetet med att uppnå de tre huvudmålen med strukturfonderna skall medlemsstaterna bidra till en hållbar utveckling av den ekonomiska verksamheten, utveckling av sysselsättningen och de mänskliga resurserna men även till bl.a. miljö- skyddet och miljövården. Detta ger en möjlighet att integrera naturvårds- och andra miljöåtgärder inom ramen för som bör tas Det är ytterst upp till varje medlemsland och till de aktörer som formar de partnerskap som i sin tur utarbetar programdokument att se till att så sker. Även genomförandet av Natura 2000 det enskilt tyngsta projektet inom den gemensamma naturvårdspolitiken kan, i de fall de ryms inom programmen, vara ett lämpligt område för åtgärder del- finansierade via strukturfonderna. Inom gemenskapsinitiativet Leader+ är ett av målen att man på lokal nivå skall finna nya vägar att understödja natur- och kulturarvets betyd- Leader+ är ett program för landsbygdsutveckling och har gått in i en ny programperiod. Leader+ bygger på lokala initiativ och medför möjligheter att, åtminstone i vissa områden, integrera natur- Ett exempel på ett naturvårdsprojekt som fått delfinansiering via EU:s strukturfonder rör Bokö i . Ön, som ungefär till hälften är naturreservat, är fortfarande bebodd året om. har minskat under en rad år. genomfördes innehöll tre delar: restaurering och skötsel av ett traditionellt odlingslandskap, utbildning samt utveckling av Naturvårdsåtgärderna i projektet utfördes till stor del av de lokalt bosatta på ön, genom olika avtal. Projektet har varit framgångsrikt, t.ex. så är Bokö ett av de mest besökta skärgårdsreservaten i Östergöt- Regionala tillväxt- och utvecklingsprogram öppnar nya möjligheter I regeringens proposition En politik för tillväxt och livskraft i hela landet 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118) slås fast att re- gionalpolitiken omvandlas till en ny politik för hållbar regional utveck- ling i alla delar av landet. Med hållbar avses att politiken skall bidra till att nuvarande och kommande generationer kan erbjudas sunda eko- nomiska, sociala och ekologiska förhållanden. På samma sätt skall poli- tiken bidra till de sociala aspekterna, bl.a. sysselsättning, jämställdhet och välfärd, samt de ekologiska aspekterna, bl.a. minskad miljöpåverkan Skr. 2001/02:173 av mänskliga aktiviteter samt god hälsa och livsmiljö. Det är viktigt att sociala och miljömässiga frågor ses som drivkrafter och möjligheter för tillväxt och utveckling. De regionala tillväxtprogrammen skall utgöra basen i det långsiktiga arbetet för en hållbar regional utveckling. Pro- grammens huvudsakliga inriktning bör även fortsättningsvis vara att skapa hållbara utvecklingsförutsättningar utifrån ett lokalt och regionalt perspektiv. Detta kopplar tillbaka till den beskrivning av miljöfrågorna som en drivkraft för utveckling och tillväxt som ges i inledningen till detta avsnitt. Ansvaret för att uppfylla målet för den regionala utveck- lingspolitiken bör främst nås genom åtgärder inom ett antal politikom- råden. I regeringens proposition Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrate- gier (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJ03, rskr. 2001/02:36) anges att möjligheterna för att samordna tillväxt- och sysselsättningsskapande åtgärder med åtgärder för att uppnå miljömålen bättre bör tillvaratas. Vidare anges att inriktningen mot hållbar utveckling bör genomsyra hela verksamhet och betonas i arbetet med infrastruk- turplanering, regionala tillväxtavtal och strukturfondsprogram samt att miljöfrågorna bör lyftas fram som drivkraft för utveckling och tillväxt. Även regeringens proposition Regional samverkan och statlig läns- förvaltning (prop. 2001/02:7, bet. 2001/02:KU07, rskr. 2001/02:138) pekar på behovet av ökad tvärsektoriell samverkan i samband med de kommunala samverkansorganens uppgift att ta fram program för regional utveckling. Programmen bör också utvecklas i samarbete med läns- styrelsen, vars miljömålsarbete bör beaktas för att programmen skall kunna bidra till en hållbar regional utveckling.