prop · GP03190 · 2002-06-28 00:00:00 — Ett granskningsärende skall givetvis kunna inledas med en förstudie eller annan förberedande undersökning i syfte att pröva om granskningsfrågan är genomförbar utan att ärendet för den skull skall behöva redovisas i en särskild granskningsrapport om granskningen inte fullföljs (se även kommentaren till 5 § om revisionsberättelse). Bestämmelsen har behandlats i avsnitten 5.4.1 och 5.4.4. I första stycket anges hur granskningen av årsredovisningen för staten och de myndigheter m.fl. som anges i 3 § skall genomföras. god revisionssed motsvarar i statlig revision begreppets innebörd vid Revisorsorganisationerna FAR och Svenska Revisors- samfundet SRS utfärdar rekommendationer avseende innehållet i god ansvarar för att god revisionssed utvecklas på ett ändamålsenligt sätt (3 § revisorslagen [2001:883]). enskilda fallet avgör i sista hand domstol vad som är god revisionssed. Att granskningen skall ske i enlighet med god revisionssed betyder att den får växlande omfattning och innebörd allt efter de granskade myndigheternas och organens skiftande förhållanden och att en anpassning måste ske efter utvecklingen genom teori och praxis i fråga om uppfattningen av granskningens innebörd och omfattning (jfr prop. 1975:103 s. 242). Bestämmelsen i första stycket motsvarar delvis 2 § tredje stycket lagen med instruktion för revisorer, 2 § lagen om revision av och 2 § 4 förordningen med instruktion för Riks- Bestämmelsen om att en bedömning också skall göras av om ledningens förvaltning inte bara följer tillämpliga föreskrifter utan också särskilda beslut motsvarar 2 § 4 förordningen med instruktion för Med särskilda beslut avses såväl regeringens beslut när det gäller myndigheter under regeringen som beslut av eller av riksdagsförvaltningen när det gäller myndigheter under riks- Enligt 45 § lagen om statsbudgeten skall bokföringen i staten ske på ett sätt som stämmer överens med god redovisningssed. ge en rättvisande bild av verksamheten, det ekonomiska resultatet och ställningen samt förvaltningen av statens medel och övriga tillgångar. uttalande om årsredovisningen för staten begränsas av Årsredovisning bygger i hög grad på underställda Någon samlad redovisning av de sakliga resultat som uppnåtts inom olika delar av statens verksamhet ingår inte i Granskningen omfattar inte ledningens förvaltning. I 38 § lagen om statsbudgeten anges vilken information årsredo- visningen för staten skall innehålla. Årsredovisningen för staten kan dock innehålla också annan information som regeringen bedömer som lämplig att redovisa i detta sammanhang. endast ske i syfte att bedöma om årsredovisningen är upprättad på ett sådant sätt att den ger en rättvisande bild. Om det i årsredovisningen inte har lämnats upplysningar som skall lämnas enligt 38 § lagen om statsbudgeten, skall ange detta och om det är möjligt lämna de upplysningar som behövs i sin berättelse. som lämnas i årsredovisningen, även om denna är av ekonomisk natur, skall inte bli föremål för granskning. eventuella oklarheter är det lämpligt att detta förhållande också anges i Undantaget för ledningens förvaltning vid granskningen av Prop. 2001/02:190 motsvarar i sak 2 § lagen om revision av Regerings- Bestämmelsen i andra stycket att granskningen efter varje räkenskapsår vilket förfarande också tillämpas av revisorer och alltid skall avslutas med en revisionsberättelse och i förekommande fall med ett revisorsintyg motsvarar 5 § förordningen med instruktion för . Något sådant obligatoriskt krav på rapportering för varje granskningsärende har inte föreskrivits för effektivitetsrevisionen (se kommentaren till 4 §). I tredje stycket finns föreskrifter om vad revisionsberättelsen för skall innehålla. Föreskrifterna motsvarar i sak 3 § lagen om revision av och myndigheter m.m. I övrigt beslutar om innehållet i revisionsberättelsen och om vad som där skall uttalas med anledning av granskningen. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.5. Bestämmelsen är tillämplig i förhållande till samtliga som granskas enligt denna lag. Liknande bestämmelser om biträde finns i 10 kap. 7 § aktiebolagslagen och 18 kap. 24 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Uppgifts- och upplysningsskyldigheten motsvarar i huvudsak vad som föreskrivs i 2 och 3 §§ lagen (1974:585) om skyldighet att tillhandahålla revisorer vissa handlingar m.m. samt lagen om granskning av statliga aktiebolag och stiftelser och 8 § förordningen med instruktion för . Bestämmelsen innebär en viss utvidgning av den nuvarande uppgiftsskyldigheten för statliga bolag och stiftelser eftersom uppgiftsskyldigheten endast har gällt för de bolag och stiftelser som granskats av , men inte för de som granskats av revisorer. I aktiebolagslagen och stiftelselagen föreslås en särskild uppgiftsskyldighet gentemot för revisorer, se författningskommentarerna till 10 kap. 42 § aktiebolagslagen respektive 4 kap. 15 § stiftelselagen. Skyldigheten gäller även vid förstudier eller andra förberedande undersökningar inför en förestående granskning. I första meningen regleras samverkans- och uppgiftsskyldigheten för statliga myndigheter och i andra meningen samma skyldighet för andra än statliga myndigheter. Andra än statliga myndigheter är endast skyldiga att hjälpa och lämna uppgifter till beträffande den del av den egna verksamheten som granskas. Skyldigheten att tillhandahålla uppgifter enligt den föreslagna bestäm- melsen omfattar alla uppgifter oavsett medium som bär uppgifterna. Det innebär således att uppgiftsskyldigheten omfattar uppgiftslämnande på medium för automatiserad behandling. Bestämmelsen är en sådan bestämmelse om utlämnande av uppgifter som innebär att inte behöver lämna information till de registrerade om utlämnandet Prop. 2001/02:190 skulle avse personuppgifter (se 24 § personuppgiftslagen [1998:204]). Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.6. Enligt bestämmelsen kan i vissa fall förelägga vite för fullgörande av en begäran enligt 6 §. I dessa fall skall lagen (1985:206) om viten tillämpas. Bestämmelsen motsvarar i sak 3 § lagen om skyldighet att tillhandahålla revisorer vissa handlingar m.m. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.8. Av bestämmelsen framgår att under vissa förut- sättningar i sin revision får använda det granskningsarbete som utförs av anställda hos den myndighet som granskas. En grundförutsättning är att de granskade myndigheten inte motsätter sig det. Det innebär inte något undantag från huvudregeln i 12 kap. 7 § regeringsformen (det vilande grundlagsförslaget) att granskningen skall bedrivas självständigt i förhållande till den som granskas. Bestämmelsen klargör endast att i detta fall, inom ramen för god revisionssed, får samverka med någon som enligt bestämmelserna om jäv i 11 § förvaltningslagen (1986:223) inte är behörig att utföra granskningen på myndighetens vägnar (jfr 10 kap. 17 § aktiebolagslagen). Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.9.1. granskningsrapporterna över effektivitetsrevisio- nen skall lämnas till regeringen kan av naturliga skäl inte anges i bestämmelsen. Genom överlämnandet ges revisionsrapporten offentlig spridning. Bestämmelsen innebär att granskningsrapporter som skall lämnas till regeringen blir allmänna handlingar när de expedieras (se 2 kap. 7 § andra stycket 2 tryckfrihetsförordningen). Övriga gransknings- rapporter blir allmänna handlingar redan när granskningsärendet slutbehandlats (se 2 kap. 7 § första stycket andra meningen tryckfrihetsförordningen). Ett granskningsärende har slutbehandlats när granskningsrapporten undertecknats av ansvarig revisor inom en riksrevisor eller annan tjänsteman. Huruvida skall lämna förslag och redogörelser till med anledning av granskningsrapporterna avgörs därefter av genom dess styrelse. Styrelsens behandling av en granskningsrapport utgör ett nytt ärende. Det är först i samband med att styrelsen gör en sådan framställning till som det kan bli Prop. 2001/02:190 aktuellt att också överlämna en granskningsrapport till (se det vilande förslaget till ny lydelse av 12 kap. 7 § regeringsformen). Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.9.2. Bestämmelsen i första stycket reglerar rapporteringen över den årliga revisionen till regeringen. Bestämmelsen i andra stycket motsvarar 3 § lagen om revision av och myndigheter m.m. Den nuvarande regleringen i lagen saknar med undantag för revisionsberättelsen över årsredovisningen för och Stiftelsen som skall lämnas till uttryckliga föreskrifter om till vem och när revisionsberättelsen skall lämnas. Några sådana föreskrifter har inte heller tagits med i denna lag. Bestämmelsen i tredje stycket motsvarar delvis 5 § 1 och 3 för- ordningen med instruktion för . Bestämmelser om avgivande av revisionsberättelse över årsredovisningen för staten finns i 11 §. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.9.3. Revisionsberättelsen över årsredovisningen för staten skall av styrelsen lämnas till oavsett om styrelsen avser att göra någon framställning till med anledning av revisionsberättelsen eller inte. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.9.4. Bestämmelsen har utformats så att den avser både den årliga revisionen och effektivitetsrevisionen. Det får förutsättas att det i första hand är ärenden som har avgjorts som samlas i rapporten. Det bör emellertid vara möjligt att i rapporten även kunna redovisa andra ärenden. Den årliga rapporten skall av styrelsen lämnas till oavsett om styrelsen avser att göra någon framställning till med anledning av rapporten eller inte. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.9.1. Enligt 12 kap. 7 § regeringsformen (det vilande grundlagsförslaget) är överlämnande av förslag och redogörelser till , i motsats till upprättande och överlämnande av granskningsrapporter och revisions- berättelser till regeringen som riksrevisorerna svarar för, en uppgift för styrelsen i . Genom lagens ikraftträdande upphävs lagen om skyldighet att till- handahålla revisorer vissa handlingar m.m., lagen om Riks- revisionsverkets granskning av statliga aktiebolag och stiftelser och lagen om revision av . Någon övergångsbestämmelse har inte Det följer av allmänna förvaltningsrättsliga principer att de oavslutade ärenden som finns hos revisorer och Riks- revisionsverket när myndigheterna läggs ned skall lämnas över till 10.3 Förslaget till lag med instruktion för Första stycket innehåller en hänvisning till vad som föreskrivs i regeringsformen (se bilaga 1). Andra stycket innehåller en hänvisning till vad som föreslås om uppgifter enligt lagen om revision av statlig verksamhet m.m. och att det utöver dessa bestämmelser finns bestämmelser om uppgifter för i andra lagar. I den mån inte annat föreskrivs skall bestämmelserna i denna instruktion tillämpas även på sistnämnda uppgifter. Bestämmelsen har behandlats i avsnitten 6.1.6, 6.1.7 och 6.2.3. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.1.9. Riksrevisorerna bestämmer om rådets verksamhet. Bestämmelserna har behandlats i avsnitt 6.1.6. Huvudregeln i första stycket är att riksrevisorerna beslutar gemensamt i alla frågor som omfattas av denna bestämmelse. Bestämmelsen i andra stycket innebär att riksrevisorerna inom respektive granskningsområde efter samråd beslutar vad som skall granskas. Val av granskningsobjekt, val av granskningsmetod och revisionens slutsatser omfattas inte av bestämmelsen (se kommentaren till 5 §). Bestämmelsen i tredje stycket innebär att riksrevisorernas beslut skall redovisas i en granskningsplan. 5 § Prop. Bestämmelserna har behandlats i avsnitt 6.1.7. Bestämmelsen i första stycket första meningen innebär att riksrevisorerna skall var för sig besluta om innehållet och slutsatserna i revisionsrapporterna från både effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen. Bestämmelsen i andra meningen innebär att varje riksrevisor avgör själv i vilken utsträckning granskningsärenden kan delegeras till någon annan tjänsteman vid myndigheten. Bestämmelsen i andra stycket avviker från huvudprincipen om att riksrevisorerna beslutar var för sig om innehållet och slutsatserna i revisionsrapporterna från både effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen. I ärenden som inte fordrar gemensamt beslut av riksrevisorerna tillämpas förvaltningslagens (1986:223) bestämmelser om avvikande mening (jfr 9 § tredje stycket). Det innebär att föredraganden och andra tjänstemän som är med om den slutliga handläggningen av ett granskningsärende utan att delta i avgörandet har rätt att få avvikande mening antecknad. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.2.3. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.1.6. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.1.6. För gemensamt beslut fordras som huvudregel att samtliga riksrevisorer är närvarande. Första meningen avser situationer där det står klart att en riksrevisor inte kommer att kunna tjänstgöra på grund av t.ex. sjukdom eller av någon annan motsvarande anledning. Andra meningen avser akuta situationer när beslut i ett visst ärende inte kan avvaktas och bara en av riksrevisorerna är närvarande. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.1.6. I första stycket anges vem av riksrevisorerna som skall vara ordförande när riksrevisorerna sammanträder. I andra stycket har tagits in en bestämmelse om beslutsordning. Förvaltningslagens omröstningsregler gäller inte. Av tredje stycket följer att föredraganden och andra tjänstemän som är med om den slutliga handläggningen när riksrevisorerna fattar beslut inte har rätt att få avvikande mening antecknad ( jfr 19 § förvaltningslagen). Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.1.8. (se även författnings- kommentaren till 3 kap. 8 § förslaget till lag om ändring i riks- Bestämmelsen innebär att en riksrevisor skall samråda med de övriga riksrevisorerna innan han eller hon utnyttjar sin förslagsrätt hos i frågor som rör kompetens Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.2.3, jfr det vilande grundlagsförslaget till ny lydelse av 12 kap. 7 § regeringsformen (se bilaga 1). Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.2.3. I första stycket anges styrelsens uppgifter, jfr det vilande grundlagsförslaget till ny lydelse av 12 kap. 7 § regeringsformen (se bilaga 1). Av andra stycket följer att yttrande skall inhämtas från riks- dagsförvaltningen innan styrelsen beslutat om förslag till anslag på statsbudgeten, se tilläggsbestämmelse 3.8.3 och 9 kap. 4 § andra stycket Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.2.5. Bestämmelsen är en beslutsregel för styrelsen. reglerna om omröstning och avvikande mening i 18 och 19 §§ En ledamot av styrelsen kan med stöd av 19 § förvaltningslagen foga reservationer till styrelsens förslag och redogörelser och anteckna avvikande mening till styrelsens yttrande över förslaget till granskningsplan. Bestämmelserna i förvaltningslagen om rätt att få avvikande mening antecknad gäller även föredragande och andra tjänsteman som är med i den slutliga handläggningen utan att delta Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.1.2. Paragrafen har utformats efter förebild av bestämmelserna i 4 kap. 4 § lagen (1988:1385) om riksbank och 10 § lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen. Av punkten 6 följer att riksrevisorn är skyldig att, förutom vad gäller Prop. 2001/02:190 de särskilt under punkterna 15 angivna förhållandena, anmäla alla anställningar, uppdrag eller innehav som kan anses påverka uppdragets utförande. Ett sådant uppdrag är exempelvis uppdrag hos enskild mottagare av statlig stöd, om mottagaren kan bli föremål för granskning enligt 2 § 6 lagen om revision av statlig verksamhet m.m. Redan av behörighetsregeln i 8 kap. 11 § tredje stycket riksdags- ordningen följer dock att en riksrevisor inte får ha vissa uppdrag. som innehar exempelvis styrelseuppdrag i en myndighet eller i ett aktiebolag eller stiftelse som avses i 2 § 4 och 5 lagen om revision av statlig verksamhet m.m. är inte behörig att vara riksrevisor på grund av att ett sådant uppdrag skulle kunna påverka hans eller hennes själv- Om finner att en riksrevisor på grund av något sådant förhållande som avses i bestämmelsen inte längre uppfyller de i 8 kap. 11 § tredje stycket riksdagsordningen uppställda behörighetskraven kan skilja riksrevisorn från dennes uppdrag med stöd av 12 kap. 7 § regeringsformen (det vilande grundlagsförslaget). 15 och 16 §§ I paragraferna regleras vissa anställningsfrågor för personalen vid Riks- Det är inte lämpligt att dessa frågor prövas av personalansvarsnämnden vid riksdagsförvaltningen. stämmelser finns i 23 och 24 §§ lagen om instruktion för riksdags- förvaltningen, 9 kap. 6 § lagen om riksbank samt 19 och 20 §§ I 23 § hänvisas beträffande överklagande av beslut till lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riks- dagsförvaltningen och myndigheter. genom en ändring i dess 1 § vara tillämplig även vid överklagande av En förutsättning för att ett beslut som gäller anställning hos skall få överklagas är dock, om det inte gäller tjänstetillsättning (2 § 1), att det gäller en fråga som är reglerad i lag eller annan författning och det i samma författning också föreskrivs att beslutet i fråga får överklagas (2 § 2). Någon sådan föreskrift har inte föreslagits för personalansvarsnämnden vid . att den som är missnöjd med personalansvarsnämndens beslut i stället får väcka talan vid Arbetsdomstolen eller vid tingsrätt enligt lagen (1974:371) om rättegång i arbetstvister. Paragrafen motsvarar 19 § lagen med instruktion för Bestämmelsen innebär att det är riksdagsförvaltningen som beslutar om ekonomiska förmåner för ledamöterna i styrelsen vid Ett sådant beslut får överklagas till Prop. 2001/02:190 besvärsnämnd enligt 5 § och 7 § andra stycket lagen om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och myndigheter. Bestämmelsen motsvarar 1 § lagen om revision av och myndigheter m.m., som varit tillämplig bl.a. för revisorer. Med tillämpning av 2 § 2 lagen om instruktion för riksdagsförvaltningen får riksdagsförvaltningen meddela redovisnings- föreskrifter för . Bestämmelsen i första stycket överensstämmer med undantag för tidpunkten med 16 § lagen med instruktion för revisorer. Tidpunkten motsvarar vad som föreskrivs om årsredovisningens av- lämnande i 2 kap. 1 § förordningen om årsredovisning och budgetunderlag. Enligt 12 § 3 är det styrelsen som beslutar om årsredovisning. Andra stycket motsvarar 2 § andra stycket lagen om revision av och myndigheter m.m. Se även författningskommentaren till tilläggsbestämmelse 4.6.2 i riksdagsord- ningen. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.3. En motsvarande bestämmelse finns för i 2 § 7 förordningen med instruktion för . Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.4.1. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.4.1. Bestämmelsen motsvarar 20 § lagen med instruktion för revisorer (se även kommentarerna till 15 och 16 §§). Genom lagens ikraftträdande upphävs lagen med instruktion för Någon övergångsbestämmelse har inte ansetts Det följer av allmänna förvaltningsrättsliga principer att de oavslutade ärenden som finns hos revisorer när myndigheten läggs ned skall lämnas över till . 10.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 24, 25 och 27 §§ Bestämmelserna har behandlats i avsnitt 5.4.8. I bestämmelserna har bytts ut mot . Ändringarna är föranledda av att övertar Riksrevisions- verkets granskning av de allmänna försäkringskassorna. Bestämmelserna har behandlats i avsnitt 5.4.8. Ändringarna i första och andra stycket är föranledda av att övertar granskning av de allmänna försäkringskassorna. Det normgivningsbemyndigande som finns i fjärde stycket har utgått. Någon övergångsbestämmelse har inte ansetts behövlig. Det följer av allmänna förvaltningsrättsliga principer att de oavslutade ärenden som finns hos när verket läggs ned skall lämnas över till . 10.5Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) I tredje stycket har införts en ny bestämmelse. Av bestämmelsen följer att får förordna revisorer i statliga aktiebolag. En motsvarande ändring införs i 4 kap. 1 § stiftelselagen. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.4.5. Bestämmelsen innebär, till skillnad från vad som har gällt enligt 4 § 2 förordningen med instruktion för , att får förordna revisorer även om det inte finns stöd för det i bolagsordningen. Den särskilt utsedde revisorns deltagande i revisionen styrs av vad som gäller för revision enligt aktiebolagslagen. bolagsrevisionen gäller bl.a. att den skall utföras av personer med den kompetens som anges i aktiebolagslagen, dvs. 2001/02:190 auktoriserad eller godkänd revisor (se 11 § och revisorslagen [2001:883]). Kompetenskraven för bolagsrevisionen följer av rådets åttonde direktiv /253/EEG av grundat på artikel i fördraget, om godkännande av personer som har ansvar för lagstadgad revision av räkenskaper (EGT nr L126, 12/05/1984 s. 20-26, Celex nr 31984L0253). Enligt nuvarande 4 § 2 förordningen med instruktion för Riks- revisionsverket får den revisor som utser med stöd av bolagsordning vara anställd vid verket. Någon motsvarande bestäm- melse har inte ansetts nödvändig för förordnande av revisorer i de aktuella bolagen. Det innebär emellertid inte något hinder i sig mot att den revisor som förordnar också är anställd i . Av 12 § revisorslagen, som gäller för den som är auktori- serad eller godkänd revisor, följer att han eller hon som huvudregel inte får vara anställd hos någon annan än ett revisionsföretag. Av andra stycket samma paragraf framgår emellertid att får medge undantag från anställningsförbudet i första stycket om det finns särskilda skäl. Sådana dispenser har också meddelats för revisorer anställda vid . Någon ändring vad gäller förutsättningarna för tillämpningen av dispensregeln i 12 § revisorslagen avses inte. Det tidigare tredje stycket har tagits in i ett nytt fjärde stycke. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.5. I paragrafen har införts ett nytt fjärde stycke. I det regleras revisorns skyldighet att lämna upplysningar till . Skyldigheten gäller endast revisorer i bolag där staten äger samtliga aktier och avser endast uppgifter som behöver för sin granskning av bolagets verksamhet. En motsvarande ändring införs i 4 kap. 15 § stiftelselagen. Vid effektivitetsrevision av aktiebolaget är bolagets ledning skyldig att lämna uppgifter enligt bestämmelsen i 6 § lagen om revision av statlig verksamhet m.m. (se vidare kommentaren till den bestämmelsen). 10.6Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.7. Genom bestämmelsen, som är ny, införs sekretess hos motsvarande den sekretessreglering som gäller hos Riksrevisions- verket i ärenden om granskning av hur statsmedel använts, se 8 kap. 6 § sekretesslagen, 2 § sekretessförordningen (1980:657) och punkten 19 i bilagan till sekretessförordningen. Genom att uppgifterna inhämtas direkt från den enskilde är regeln om Prop. 2001/02:190 överföring av sekretess i 13 kap. 1 § sekretesslagen inte tillämplig. Sekretessen för uppgifter i allmänna handlingar är, i enlighet med vad som i regel gäller för sekretess enligt 8 kap. sekretesslagen, begränsad till att gälla i högst . Beträffande undantag från meddelarfriheten, se kommentaren till 16 kap. 1 §. Bestämmelsen, som har behandlats i avsnitt 5.7 gäller i första hand sådan särskild verksamhet hos en myndighet som avser framställning av statistik. Med statistik avses i bestämmelsen en mera allmänt utredande verksamhet utan anknytning till något särskild ärende. Enligt bestämmelsens nuvarande lydelse kan regeringen vidare sekretessbelägga uppgifter i annan med statistik jämförbar undersökning som utförs av myndighet. Sådana undersökningar har nämnts särskilt eftersom de inte alltid kan sägas ske för statistiska ändamål (prop. 1979/80:2 del A s. 262164). Genom ändringen har det i sekretessbestämmelsen uttryckligen angetts att sekretess gäller i en med statistik jämförbar undersökning som utförs av , såvitt gäller uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde.