prop · GP031d9 · 2002-01-01 00:00:00 — 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Förslag till riksdagsbeslut....................................................................................... Utgiftsområde Invandrare och flyktingar............................................................. Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet ........................................................... Tillståndet och utvecklingen................................................................. Analys och slutsatser............................................................................. 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande............................ 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering ............................... Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet ........................................................... Tillstånd och utveckling........................................................................ 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Analys och slutsatser ............................................................................ 11:1 Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna.................................. Statliga insatser inom politikområdet.................................................. Analys och slutsatser ............................................................................ 12:2 Mottagande av asylsökande.......................................................... 12:3 Migrationspolitiska åtgärder ........................................................ 12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden........................................ 12:6 Utresor för avvisade och utvisade................................................ 5.8.712:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet........................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter............................................. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet................................................................. Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Utgiftsutvecklingen inom politikområdet............................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Utgiftsutvecklingen inom politikområdet............................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Utgiftsutvecklingen inom politikområdet............................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Utgiftsutvecklingen inom politikområdet............................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner att lån tas upp i 2. för anvisar anslagen under för det samlade behovet av hemutrustningslån intill ett belopp av 1 (avsnitt 3), utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar enligt följande uppställning: 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering 12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden 12:6 Utresor för avvisade och utvisade 12:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2 Utgiftsområde Invandrare och flyktingar Utgiftsområdet består av politikområdena Integrationspolitik, Storstadspolitik, Migrationspolitik och Minoritetspolitik. Förändringen av utgiftsområdesramen jämfört med ekonomiska vårproposition förklaras i huvudsak av volymförändringar till följd av antagande om ökat antal asylsökande. Det leder till att utgifterna för mottagande av asylsökande ökar. Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 8 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 2.2 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra utg.omr. 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i avsnitt 9.2 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Integrationspolitik omfattar frågor om invandrares introduktion i det svenska samhället och ersättning till kommunerna för flyktingmottagande, svenskt medborgarskap, åtgärder för att den etniska och kulturella mångfalden i samhället skall tillvaratas och för att främja lika rättigheter och skyldigheter för alla oavsett etnisk och kul- Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Vidare ingår åtgärder för att förebygga och motverka etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Inom politikområdet finns myndigheterna In- tegrationsverket, Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) samt . 36,7, 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Totalt för politikområde Integrationspolitik 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med 2001 års ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Till följd av att ett färre antal flyktingar än förväntat tagits emot i kommunerna har från anslaget 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande omfördelats i vårens tilläggsbudget för att täcka kostnadsunderskott inom migrationspolitiken, bl.a. för mottagande av asylsökande. Med hänsyn till antalet mottagna flyktingar, men också på grund av låg marknadsränta och minskade låneeftergifter, har regeringen i höstens tilläggsbudget föreslagit att skall omfördelas till migrationspolitiken från anslaget 10:5 Hemutrustningslån. lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund samt en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt och tolerans och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. Politikområdet är tvärsektoriellt och bygger på andra politikområden. Åtgärder som sker inom dessa politikområden är avgörande för att de integrationspolitiska målen skall nås. Regeringen kommer att i en särskild skrivelse till redovisa en uppföljning av integrationspolitiken. är ett land med etnisk och kulturell mångfald. Knappt en miljon av befolkningen är född utomlands och nästan lika många har minst en förälder som är född i utlandet. Dessa invånare, liksom övriga invånare, är ingen homogen grupp utan har olika erfarenhet och kompetens som berikar samhället. Den positiva kraft som finns i den etniska mångfalden skall tillvaratas. Alla som bor i , oavsett etniskt ursprung, skall ha lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter och detta skall ligga till grund för den generella politikens utformning. Insatser för att stärka den ömsesidiga integrationen och för att tillvarata mångfalden sker därför inom de flesta politikområden. Särskilt betydelsefull för att nå de integrationspolitiska målen är inriktningen på arbetsmarknads- och utbildningspolitiken. Det finns stora skillnader i makt och levnadsvillkor mellan människor som bor i . Främst beror dessa skillnader på klasstillhörighet och kön, men många invandrade personer diskrimineras också på grund av sin etniska bakgrund. Integrationspolitiken inriktas på att ge stöd till människors egen försörjning och delaktighet i samhället, värna grundläggande demokratiska värden, verka för kvinnors och mäns lika rättigheter och möjligheter samt på att förebygga och motverka rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering. En central aspekt är att anlägga ett könsperspektiv på integrationspolitiken. Inriktningen på arbetet med att förebygga och motverka rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering har lagts fast i regeringens handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering (skr. 2000/01:59). Inom arbetsmarknadspolitiken är insatser för att förbättra invandrares situation på arbetsmarknaden även fortsättningsvis mycket angelägna och ytterligare åtgärder vidtas för att förbättra deras möjligheter till sysselsättning. Utbildningspolitiken inriktas på generella förstärkningar av och gymnasiet. Särskilda åtgärder sker för att förbättra utbildningen i svenska språket samt för att bredda rekryteringen till högskolan. Inom äldrepolitiken vidtas åtgärder för att förstärka äldre invandrares ekonomiska trygghet. Inom storstadspolitiken pågår ett stort antal insatser som syftar till att bryta segregationen i storstädernas utsatta bostadsområden. Demokratipolitiken inriktas bl.a. på att stärka invandrares delaktighet i samhällsutvecklingen och öka valdeltagandet. Kulturpolitiken inriktas bl.a. på att underlätta möten mellan olika kulturer inom landet. Introduktion för flyktingar och andra nyanlända invandrare En bra start i det nya landet är en förutsättning för en långsiktigt hållbar integration. Introduktionen syftar till att ge förutsättningar att kunna försörja sig själv och bli delaktig i samhället. In- tegrationsverket har en viktig uppgift att stödja och följa kommunernas introduktion av flyktingar och även uppmärksamma andra nyanlända invandrares behov. Inom ramen för den treåriga satsning på att öka sysselsättningen bland invandrare som regeringen föreslog i vårpropositionen 2000, disponerar särskilda medel för att förbättra introduktionen. betalar ut ersättning till kommunerna när de tar emot flyktingar och vissa av deras anhöriga enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning till kommunerna för flyktingmottagande m.m. En särskild schablonersättning skall täcka kommunens kostnader för undervisning i svenska och andra introduktionsinsatser samt den enskildes försörjning . Ersättningen innefattar också vissa andra kostnader som följer av flyktingmottagandet. Målet är att individen skall kunna försörja sig själv och delta i samhällslivet. Genom introduktionen bör en bas för det fortsatta livet i kunna skapas . När flyktingar och deras anhöriga bosätter sig i en kommun kan de också få statliga lån till hemutrustning. Dessa lån administreras av (). Lånevillkoren anges i förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Möjligheten att få svenskt medborgarskap har stor betydelse för integrationen i det svenska samhället. antog regeringens förslag till ny lag om svenskt medborgarskap (prop. 1999/2000:147, bet. 2000/01:SfU8, rskr. 2000/01:143). Den nya lagen trädde i kraft (SFS 2001:82). Lagen innebär bl.a. att dubbelt medborgarskap görs möjligt 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 samt att det blir lättare för barn och ungdomar att bli svenska medborgare. De statliga myndigheterna är i sin verksamhet skyldiga att beakta integrationsperspektivet och flera myndigheter har fått särskilda integrationspolitiska uppdrag. har regeringens uppdrag att följa upp hur myndigheternas verksamhet utvecklas och påverkas av de integrationspolitiska målen. Uppföljningen skall redovisas till regeringen . På den regionala nivån bedriver framförallt länsstyrelserna ett aktivt integrationsbefrämjande arbete och länsstyrelserna i , och har särskilda medel för sådan verksamhet. har i uppdrag att utifrån länens olika förutsättningar samverka med bl.a. länsstyrelserna för att utveckla det integrationspolitiska arbetet på regional nivå. Ett syfte med det regionala arbetet är att det i varje län skall finnas fungerande nätverk för att de integrationspolitiska målen skall få genomslag i regionala verksamheter. har också en angelägen uppgift att uppmärksamma och stimulera kommunernas integrationsarbete. anordnar i samverkan med en konferens om integration för att bidra till det kommunala utvecklingsarbetet. Organisationer som främjar integration kan få ekonomiskt stöd av . Riksorganisationer som huvudsakligen har medlemmar med invandrarbakgrund kan få organisations- och verksamhetsbidrag. Dessa organisationer, och andra organisationer som bedriver projekt i syfte att främja integration, har också möjlighet att söka projektstöd. Enligt lagen (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet skall arbetsgivare bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt främja etnisk mångfald i arbetslivet. DO har tillsynsansvar för att lagen följs. Myndigheternas uppgift att fortlöpande beakta samhällets etniska mångfald när verksamheten utformas och bedrivs innebär också att den etniska mångfalden bland de anställda måste beaktas. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 1999 åt samtliga myndigheter som lyder under regeringen att upprätta handlingsplaner för att främja etnisk mångfald bland de anställda. har också till uppgift att främja den etniska mångfalden i arbetslivet. Un- der har i särskilda medel för detta ändamål. Dessa särskilda medel ingår som en del i den treåriga satsningen för att öka sysselsättningen bland invandrare som regeringen föreslog i vårpropositionen 2000. En central utgångspunkt för integrationspolitiken är att lika rättigheter och skyldigheter skall gälla för alla landets invånare. En översyn av krav på svenskt medborgarskap och andra krav relaterade till medborgarskap i lagstiftningen har gjorts av Kommittén om medborgarskapskrav. Dess betänkande Medborgarskapskrav i lagstiftningen (SOU 2000:106) har remissbehandlats och bereds nu inom . En särskild utredare (2000:02) fick i uppdrag att beskriva och analysera fördelningen av makt och inflytande inom olika samhällsområden ur ett integrationspolitiskt perspektiv. Syftet är att få en fördjupad kunskap som underlag för insatser som kan öka invandrares delaktighet i samhället. Ett annat syfte är att ge underlag till en samhällsdebatt om makt och inflytande ur ett integrationspolitiskt perspektiv. Utredningen, som är av forskningskaraktär, samverkar särskilt med som har som huvuduppgift att följa och utvärdera samhällsutvecklingen ur ett integrationspolitiskt perspektiv. En slutrapport skall lämnas . Rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering DO har enligt lagen (1999:131) om Ombudsmannen mot etnisk diskriminering till uppgift att motverka etnisk diskriminering i arbetslivet och på andra samhällsområden. Lagen (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet har gällt . Den innebär att arbetsgivaren skall efterleva lagen såväl under hela rekryteringsprocessen som under den pågående anställningen. Den ställer också krav på arbetsgivaren att vidta aktiva I samband med att den nya lagen trädde i kraft förstärktes DO:s anslag med . förstärktes DO:s anslag med ytterligare bl.a. i syfte att ge DO ökade möjligheter att arbeta med lokala nätverk för att utbilda nyckelpersoner i antidiskrimineringsarbetet. En prioriterad uppgift för DO är också att öka arbetsgivarnas kunskap om vilka krav lagen ställer på dem för att förebygga och förhindra diskriminering och etniska trakasserier på arbetsplatsen. har till uppgift att förebygga och motverka rasism, främlingsfientlighet samt etnisk diskriminering som inte direkt faller under DO:s ansvar. Utredningen för att genomföra EG:s diskrimineringsdirektiv beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur rådets direktiv /43/EG av om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung och rådets direktiv /78/EG av om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet skall genomföras i och lämna de förslag till författningsändringar och andra åtgärder som utredningen kan ge anledning till (dir. 2000:106). Ett genomförande av direktiven innebär att svensk lagstiftning kan behöva justeras eller ändras. På flera punkter innehåller direktiven dessutom bestämmelser som helt eller delvis saknar motsvarighet i svensk rätt. Det gäller bl.a. skydd mot diskriminering på grund av ålder. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Regeringen avser att ge denna utredning i uppdrag att också studera möjligheterna till en generell lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet samhällsområden och diskrimineringsgrunder. Detta utredningsarbete skall även omfatta frågan om olika ombudsmäns uppgifter och ansvarsområden samt eventuell sammanslagning av några eller samtliga ombudsmän. En nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och etnisk diskriminering. överlämnade regeringen nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfi- entlighet, homofobi och diskriminering (skr. 2000/01:59) till . I skrivelsen redovisar regeringen bl.a. tidigare insatser mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering, internationella åtaganden, gällande lagstiftning på området samt pågående utvecklings- och reformarbete, statliga myndigheters ansvar, uppgifter och verksamhet samt det lokala arbetet. I ett avslutande avsnitt presenteras en nationell handlingsplan för det vidare arbetet. I planen redovisas goda exempel på hur lokalt arbete kan bedrivas samt hur regeringen på olika sätt underlättar och främjar frivilligorganisationers och ungdomars arbete i kampen mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. Handlingsplanen innehåller också ett antal nya konkreta initiativ. Ett sådant initiativ är de planerade tilläggsdirektiven som nämnts till utredningen för att genomföra EG:s diskrimineringsdirektiv. Ett annat initiativ gäller antidiskrimineringsklausuler vid upphandling. Vidare avser regeringen att initiera ett utredningsarbete om möjligheterna att förena statliga stödåtgärder med krav relaterade till icke-diskriminering. I planen ingår också ett antal uppdrag till olika strategiska myndigheter, t.ex. rättsvårdande myndigheter samt och (). DO kommer att ges ett uppdrag att långsiktigt och strategiskt arbeta för att förebygga och motverka diskriminering av romer. har i uppdrag att bygga upp en nationell kunskapsbank och en rådgivande och stödjande verksamhet för kommuner samt svara för utbildningsinsatser för att öka kunskapen om etnisk diskriminering hos personer i nyckelfunktioner. En arbetsgrupp har tillsatts för att undersöka hur ett arbete på lokal nivå för att stödja ungdomar som vill lämna rasistiska och nazistiska grupperingar kan bedrivas, utvecklas och finansieras samt vilken roll organisationen , som fått ekonomiskt stöd av regeringen för sådan verksamhet, kan ha i detta arbete. () har haft i uppdrag att följa och utvärdera Exits verksamhet. Uppdraget redovisades till regeringen . Bland annat kommer denna utvärdering att ligga till grund för den nämnda arbetsgruppens arbete. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Antidiskrimineringsklausuler vid offentlig upphandling Den parlamentariska upphandlingskommittén som lämnade sitt slutbetänkande anser att antidiskrimineringsklausuler vid offentlig upphandling kan användas för att motverka diskriminering. Regeringen har ambitionen i den kommande upphandlingspropositionen att föreslå att antidiskrimineringsklausuler införs fr.o.m. . Ungdomssatsningen Arm i arm 4: e initiativet Som ett led i arbetet med den nationella handlingsplanen mot rasism m.m. beslutade regeringen om bl.a. tre initiativ som riktar sig till ungdomar. Ett av initiativen är en treårig satsning med ur Allmänna arvsfonden för utveckling av ungdomsföreningars lokala verksamhet mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. En arbetsgrupp, Arm i arm 4:e initiativet, tillsattes för att bistå regeringen och Arvsfondsdelegationen i denna satsning. har beviljats till 17 olika projekt. Projekten utvärderas för att metoder och erfarenheter skall kunna spridas. Arbetsgruppen är även ansvarig för genomförandet två andra ungdomsinitiativ som syftar till att främja diskussionen bland ungdomar om respekt och förståelse för principen om alla människors lika värde. Ett av dessa initiativ är en satsning på att utbilda 100 ungdomar till ungdomsambassadörer mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. Det andra initiativet avser en uppsatstävling på temat rasism och diskriminering som anordnades för alla förstaårselever i gymnasiet . Målen för integrationspolitiken uppnås genom insatser inom alla politikområden. Dessa insatser redovisas utförligt inom respektive politik- och utgiftsområde. Nedan redovisas några av de insatser som görs inom andra politikområden som har stor betydelse för arbetet med att motverka etnisk diskriminering samt för att åstadkomma lika rättigheter och skyldigheter för alla oavsett ursprung och som i hög grad påverkar möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Regeringen genomför en rad åtgärder för att stärka utlandsföddas ställning på arbetsmarknaden. I den ekonomiska vårpropositionen 2001 föreslog regeringen att för tillfälliga personalförstärkningar vid arbetsförmedlingarna permanentas . Av detta belopp skall användas för att särskilt förbättra möjligheterna på arbetsmarknaden för invandrare som saknar erfarenhet av svenskt arbetsliv. I vårpropositionen föreslogs också ökat stöd för att främja invandrares företagande. AMS har fått i uppdrag att använda för köp av kompletterande utbildning inom vård och andra bristyrken åt personer med utländsk högskoleexamen och för vårdutbildning på gymnasienivå för att tillgodose behovet av tvåspråkig personal. Insatserna finaniseras med från den särskilda satsningen på 2001-2003 för att öka sysselsättningen bland invandrare som regeringen föreslog i den ekonomiska vårpropositionen 2000. Förskolan, och gymnasiet Regeringen fortsätter ansträngningarna att förbättra situationen i skolan för barn och ungdomar med utländsk bakgrund. Regeringen har gett i uppdrag att bl.a. belysa organisationen och omfattningen av modersmålsundervisningen i förskolan. Vidare har regeringen i budgeten avsatt medel för kompetensutveckling av lärare i skolor med många nationaliteter och språk. Denna satsning fortsätter. Svenska för invandrare (sfi) Olika åtgärder för att förbättra och öka individualiseringen av svenskundervisningen för invandrare (sfi) pågår. På flera håll bedrivs nu undervisning i svenska i högskolemiljö och flera kommuner samverkar för att bättre kunna individanpassa utbildningen. Regeringen har uppdragit åt att utveckla ämneskompetensen i svenska som andraspråk hos sfi-lärarna, samt stödja projekt som rör nya samarbetsformer mellan sfi och andra aktörer.