prop · GQ031d11 · 2002-10-08 00:00:00 — 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 tiserade utfallet överstiger anslaget med . Detta innebär att merparten av tidigare anslagssparande kommer att utnyttjas. beräknas de totala kostnaderna för rehabilitering uppgå till (inkl. statlig ålderspensionsavgift) och till . Närståendepenning utges till den som avstår från förvärvsarbete för att vårda en närstående svårt sjuk person. Utgiftsutvecklingen styrs av antal ersatta dagar, löneutvecklingen och regelverket. har såväl antalet ersatta dagar som ersättning per dag ökat något mer än beräknat. Närståendepenning utbetalades till 8 800 personer för vård av 7 400 personer. Genomsnittligt ersattes per vårdare. Antalet dagar per person ökar, men mycket långsamt. Det övervägande antalet uttagna dagar är . Män som tar ut närståendepenning har ökat sin andel något . var av de vårdande män. Den genomsnittliga ersättningsnivån för män ligger ca högre än för kvinnor. Prognosen för 20022005 är beräknad på att antalet ersatta dagar fortsätter att öka med ca samt på förväntad timlöneutveckling. beräknas kostnaderna för närståendepenningen uppgå till (inkl. statlig ålderspensionsavgift), till och till . De prognoser som ligger till grund för regeringens bedömning och därefter är osäkra. Arbetet med att minska kostnaderna för ohälsan har inletts och kommer att intensifieras ytterligare. Regeringen presenterar under avsnittet 2.6.3. åtgärder för att bryta senare års kraftiga ökning av sjukskrivningarna. Regeringen föreslår att högst av de beräknade utgifterna för sjukpenning får användas för samverkan inom rehabiliteringsområdet (se avsnitt 2.6.4). Detta motsvarar ca . Regeringen föreslår dessutom att medlen för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster ökas med jämfört med . Regeringen föreslår även att medlen för medicinska rehabiliterings- och behandlingsinsatser inom sjukvården (s.k. Dagmarmedel) överförs till anslaget 19:8 Allmänna försäkringskassor för arbetet mot ohälsan. Regeringen föreslår vidare att avsätts även 2003 för det uppdrag regeringen givit RFV och AMS att genomföra en förnyelse av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Tabell 2.11 Härledning av anslagsnivå 20032004 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Beräkningen av nivån har justerats med anledning av att regeringen avser att lägga förslag om att höja taket för den sjukpenninggrundande inkomsten till 10 prisbasbelopp fr.o.m. den 1juli 2003. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 46 anvisas under anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. . beräknas anslaget till 47 . 2.13.219:2 Aktivitets- och sjukersättningar 1 Tabell 2.12 Anslagsutveckling 19:2 Aktivitets- och sjukersättning 2Inklusive 2 000 000 tkr genom förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition. 38 467 000 tkr avser statlig ålderspensionsavgift, varav 2 647 000 tkr är regleringsbelopp avseende 2000. Under anslaget redovisas utgifter för förtidspension från folkpensioneringen, allmän tilläggspension (ATP) till förtidspension, pensionstillskott till förtidspension och barntillägg till förtidspension, liksom sjukbidrag som är en tidsbegränsad förtidspension. Barntilläggen har i princip avskaffats men de som var berättigade till barntillägg 1990 har fortfarande rätt att uppbära förmånen enligt äldre regler och de sista barntilläggen kommer att betalas ut . Genom riksdagsbeslut ersätts förtidspension och sjukbidrag av de nya förmånerna aktivitetsersättning och sjukersättning. Det innebär att vid långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan utges aktivitetsersättning till personer i åldrarna och sjukersättning till personer i åldrarna . Det innebär också att alla de som /03 uppbär förtidspension och sjukbidrag kommer att få förmånen omvandlad till sjukersättning eller tidsbegränsad sjukersättning genom en teknisk engångsinsats. Utgiftsutvecklingen för de nya förmånerna aktivitetsersättning och sjukersättning är på samma sätt som förtidspensionerna beroende av ett flertal olika faktorer. De viktigaste är de demografiska förhållandena, utvecklingen av de långa sjukskrivningarna, regeltillämpningen, praxisutvecklingen samt inkomst- och basbeloppsutvecklingen. Det har skett en successiv och tilltagande ökning av antalet nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag . De utbetalade ersättningarna steg med . Anslagsbeloppet överskreds med ca . Det utgående underskottet till ökade härmed till ca . sker en markant ökning av antalet nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag och beräknas sammanlagt ca 480 000 personer uppbära dessa förmåner. Ökningen är till stor del en följd av den kraftiga uppgången av antalet långa sjukfall . Detta är jämte den demografiska situationen, med relativt sett många personer i arbetskraften som är födda , den främsta orsaken till att ett fortsatt stort antal nybeviljade aktivitetsersättningar och sjukersättningar är att förvänta . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 En fortsatt successiv ökning av antalet personer med långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan kan förväntas . I praktiken bedöms detta innebära att antalet personer som uppbär dessa förmåner kommer att öka successivt från nuvarande drygt 470 000 till ca 500 000 . Möjligheterna att motverka denna utveckling bedöms på kort sikt vara begränsade. För att kunna påverka situationen krävs åtgärder på olika områden inom ohälsoområdet. Utgångspunkten för detta är det pågående arbetet med att genomföra regeringens 11-punktsprogram för ökad hälsa i arbetslivet och de ytterligare åtgärder som regeringen nu anser nödvändiga. Härmed avses åtgärder inte bara av förebyggande natur utan även åtgärder för att få till stånd en väl fungerande rehabilitering och effektiva försäkringssystem. Det är också angeläget att olika åtgärder vidtas som påverkar utvecklingen på kortare sikt. Regeringen har tidigare framhållit det angelägna i att alla förtidspensionärer skall kunna utnyttja sin återstående arbetsförmåga fullt ut och att en aktivare uppföljning och efterkontroll av beviljade förtidspensioner behöver göras. För att få underlag för detta gav regeringen i regleringsbrevet RFV i uppdrag att redovisa hur försäkringskassorna bedriver sin verksamhet med att följa upp beviljade förtidspensioner och sjukbidrag. Redovisningen skall även innehålla en bedömning av resultatet i denna uppföljningsverksamhet jämte behovet av eventuella författningsändringar. Uppdraget skall redovisas i anslutning till årsredovisningen . Den fortsatta uppföljningen av de införda reglerna om vilande förtidspension, vilka syftar till att stimulera till återgång i arbetslivet och ett i övrigt aktivt liv, visar att även hade färre förtidspensionärer än väntat utnyttjat möjligheten att pröva att förvärvsarbeta med sin förmån vilande utan att förlora rätten till sin pension. gav regeringen i uppdrag att förbereda och planera informationsinsatser om vilande förtidspension, på i första lokal nivå för att ett genomförande av dessa kan inledas . Verket har lämnat en första översiktlig redovisning av vidtagna och planerade informationsinsatser och skall inkomma till regeringen med en utvärdering av 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 dittills genomförda insatser samt lämna förslag om eventuellt ändrade bestämmelser eller andra lämpliga åtgärder. En slutlig mer omfattande utvärdering skall lämnas . Oavsett vidtagna, påbörjade och planerade åtgärder för att minska ohälsan i arbetslivet finns det starka skäl som talar för att utvecklingen av långa sjukfall i kombination med de demografiska förhållandena kommer att leda till successiv och markant ökning av antalet nybeviljade aktivitetsersättningar och sjukersättningar under hela budgetperioden. Utvecklingen på något beror i hög grad på hur framgångsrikt det pågående arbetet för att komma till rätta med ohälsan i arbetslivet blir. Med de demografiska förhållandena avses dels de stora åldersgrupperna som är födda och som uppnår de åldrar då risken att helt eller delvis förlora arbetsförmågan av medicinska skäl är som störst, dels att förhållandevis få personer med sjukersättning övergår till ålderspension . I övrigt gäller, som ovan redovisats, att nya regler för beräkning av storleken på de nya förmånerna aktivitetsersättning och sjukersättning träder i kraft samt att det särskilda grundavdraget för pensionärer () avskaffas. För att nettoersättningarna till de förmånsberättigade skall vara oförändrade efter skatt, måste bruttoersättningarna höjas. Utgiftsökningen till följd härav har beräknats till ca . En annan omständighet som påverkar utgiftsberäkningarna för 20032005 är den felaktighet som redovisats av RFV i fråga om regleringen av slutliga statliga ålderspensionsavgifter 2001. Felaktigheten består i att personer som är födda tagits med i underlaget för beräkning av avgiften. Förutom ett negativt regleringsbelopp på ca som regleras 2002, har motsvarande negativa regleringsbelopp , vilka slutregleras och 2004, beräknats till 2 647 respektive . Vidare gäller att när en arbetsskadelivränta helt eller delvis blir samordnad med sjukersättning eller aktivitetsersättning skall den statliga ålderspensionsavgiften för den bortsamordnade delen finansieras genom sjukförsäkringen och genom detta anslag. Den årliga höjningen av den avgiften beräknas till ca . Sammanfattningsvis har således regeringen vid anslagsberäkningarna utgått från en fortsatt ökning av antalet förmånstagare samt att några större förändringar i regelsystemet inte kommer att ske . Av betydelse för beräkningarna är dessutom slutregleringen av statliga ålderspensionsavgifter för budgetåren 20022004, den höjda ålderspensionsavgiften vid samordning med arbetsskadelivränta samt effekten av att SGA slopas . Tabell 2.13 Härledning av anslagsnivå 20032004 19:2 Aktivitets- och sjukersättning Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 58 anvisas under anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar . beräknas anslaget till 63 . Tabell 2.14 Anslagsutveckling 19:3 Handikappersättningar 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition. Från anslaget bekostas handikappersättning. Den utges till personer som fyllt 16 men inte och som fått sin funktionsförmåga nedsatt för avsevärd tid och därför behöver mer tidskrävande hjälp av annan i den dagliga livsföringen och/eller har merkostnader på grund av sitt funktionshinder. Handikappersättning utbetalas med belopp som för år räknat motsvarar 69, av prisbasbeloppet. Kostnaderna för förmånen styrs av antalet förmåner, nivån på de utbetalade förmånerna samt prisbasbeloppets utveckling. Före kunde handikappersättning lämnas antingen som ett tillägg till pension eller som enskild förmån. När ersättningen lämnades till en person med reducerad folkpension reducerades handikappersättningen i motsvarande mån. lämnas handikappersättning endast som enskild förmån, vilket innebär att den alltid lämnas med oreducerat belopp. Antalet personer med handikappersättning uppgick till 58 773, en ökning med 800 personer från föregående år, vilket är något lägre ökningstakt än . Antalet handikappersättningar med den högsta ersättningsnivån har varit ganska , medan antalet med den lägsta nivån har ökat. Denna utveckling väntas fortsätta. Det beräknas att antalet personer med handikappersättning skall minska som en följd av att den nedre åldersgränsen för rätt till ersättning höjs från till juli månad det år den försäkrade fyller . uppgick anslaget för handikappersättning till 1 . Det faktiska utfallet blev 1 . beräknas utgifterna överstiga fastställt anslag med . Den demografiska utvecklingen medför en viss ökning av antalet handikappersättningar på den lägre nivån som de retroaktiva utbetalningarna ökar. Det sistnämnda innebär dock bara att statens kostnader omfördelas från folkpensionsförmåner till handikappersättningen. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 2.15 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 19:3 Handikappersättning Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas under anslaget 19:3 Handikappersättningar . beräknas anslaget till 1 . 1 avser statliga ålderspensionsavgifter varav 151 799 tkr är regleringsbelopp avseende 2000. Arbetsskadeersättningar omfattar förmåner i form av egenlivräntor, efterlevandelivräntor, begravningshjälp, sjukpenning i vissa fall, ersättning i samband med sjukhusvård utom riket, tandvård och ersättning för särskilda hjälpmedel. Anslaget belastas även av statliga ålderspensionsavgifter. Anslaget omfattar även vissa yrkesskadeersättningar och ålderspensionsavgifter för dessa. Vissa yrkesskadeersättningar avser ersättning för vissa skador, som beror på annat än arbete, och som ersätts enligt lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd. Denna del av anslaget flyttas 2003 till anslaget 19:6 Ersättning för kroppsskador. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Utgiftsutvecklingen för arbetsskadeersättningar är främst beroende av arbetsmiljöfaktorer, demografiska förhållanden, praxis samt prisbasbeloppets utveckling. Antalet egenlivräntor uppgick till drygt 89 000. Antalet har totalt sett minskat på grund av att de nybeviljade livräntorna är färre än de som har upphört. Antalet livräntor som upphör kommer att öka ytterligare , eftersom personer som är födda eller senare inte har rätt till livränta som utfyllnad till ålderspension. sker omfattande regeländringar i arbetsskadeförsäkringen. De viktigaste förändringarna är den ändrade bevisregeln och ändrad indexering av egenlivräntor . bedöms detta medföra kraftigt ökade utgifter för arbetsskadeförsäkringen, men kostnadseffekten av framför allt den ändrade bevisregeln är mycket svårbedömd. beräknas dock inte utgiftsökningen bli så stor. beräknas utgifterna öka som en följd av regeländringarna 2002 och 2003. Utgifterna för statliga ålderspensionsavgifter kommer att minska kraftigt på grund av regeländringar som medför att ålderspensionsavgift i normalfallet bara kommer att beräknas på utbetald livränta. Detta innebär att en stor del av den statliga ålderspensionsavgift som tidigare belastat anslaget i stället kommer att belasta anslag 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar. uppgick anslaget för arbetsskadeersättning till 6 . Det faktiska utfallet blev 7 . beräknas utgifterna understiga fastställt anslag med . Antalet anmälda arbetsskador fortsätter att öka och förväntas påverka antalet livräntor på lång sikt. De förändringar av arbetsskadeförsäkringen som har beslutats kommer successivt att öka utgifterna för försäkringen. Tabell 2.17 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 19:4 Arbetsskadeersättningar Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Effekt av reglering av statliga ålderspensionsavgifter. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 6 anvisas under anslaget 19:4 Arbetsskadeersättningar . beräknas anslaget till 6 . 2.13.519:5 Kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning Tabell 2.18 Anslagsutveckling 19:5 Kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning (f.d. förtidspensionärer) 1 Inklusive 3 000 tkr på tilläggsbudget i samband med föreliggande proposition. Detta försäkringsstöd infördes i syfte att finansiera ersättning som i vissa fall enligt lagen (1998:175) om särskilda insatser för personer med tre fjärdedels förtidspension eller sjukbidrag utges till arbetsgivare som anställer personer som står till arbetsmarknadens förfogande med avseende på resterande arbetsförmåga på . Det skall i första hand vara fråga om ersättning för anställning på den ordinarie arbetsmarknaden, eventuellt med hjälp av lönebidrag. Om inte detta kan ske skall berörda personer kunna beredas anställning vid . Utgifterna för ändamålet var avsevärt högre jämfört med de två föregående åren och motsvarade i princip anslagsbeloppet på . ökade utgifterna för detta stöd betydligt jämfört . Även och för 20032005 förväntas en ökning av utgifterna i förhållande till tidigare bedömning, även om prognosen är något osäker. Den förväntade utgiftsökningen beror på en kombination av olika faktorer som faktureringsrutiner på och arbetsmarknadsmyndigheterna, retroaktiva utbetalningar samt en faktisk ökning av antalet förtidspensionärer som får sysselsättning på den resterande arbetsförmågan på . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 19:5 Kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning . beräknas anslaget till . 2.13.6 19:6 Ersättning för kroppsskador Tabell 2.20 Anslagsutveckling 19:6 Ersättning för kroppsskador 1Inklusive på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. avser statliga ålderspensionsavgifter, varav är regleringsbelopp för vissa yrkesskadeersättningar och är regleringsbelopp för övriga ersättningar för kroppsskador avseende 2000. Från anslaget bekostas ersättningar enligt lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd (LSP) i de fall skada inträffat under militär verksamhet. För skador som inträffat belastas anslaget av bl.a. ersättningar enligt lagen (1050:261) om ersättning i anledning av kroppsskada ådragen under militärtjänstgöring (militärersättningslagen). Anslaget belastas även av statliga ålderspensionsavgifter. Anslaget bekostar även kostnader för vissa yrkesskadeersättningar och ålderspensionsavgifter för 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Dessa kostnader belastade tidigare anslaget 19:4 Arbetsskadeersättningar. Utgiftsutvecklingen påverkas bl.a. av arbetsmiljöfaktorer och prisbasbeloppets utveckling. uppgick anslaget för ersättning för kroppsskador till . Det faktiska utfallet blev . beräknas utgifterna understiga fastställt anslag med ca . Utgifterna för LSP beräknas inte förändras nämnvärt . Anslaget Ersättning för kroppsskador ökar dock med anledning av att kostnaderna för vissa yrkesskadeersättningar flyttas till anslaget . Tabell 2.21 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 19:6 Ersättning för kroppsskador Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Effekt av reglering av statliga ålderspensionsavgifter. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 19:5 Ersättning för kroppsskador . beräknas anslaget till . Tabell 2.22 Anslagsutveckling 19:7 1 Motsvarar 933 524 tkr prisnivå. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Verksamheten inom RFV finansieras i huvudsak genom anslag på statsbudgeten, men också genom avgiftsintäkter avseende egna resultatområden. RFV hade enligt bokslutet vid utgången av Regeringen har beslutat att verket får disponera hela anslagssparandet . hänförs differensen mellan anslag och utgiftsprognos huvudsakligen till ökade kostnader i samband med genomförandet av de s.k. följdreformerna. ersättning utföra datorbehandlingar för externa beställare och tillhandahålla tjänster inom systemutveckling, statistik m.m. Avgiftsintäkterna disponeras av RFV. När det gäller tjänsteexporten har RFV EU-finansierade projekt i respektive . Projekten drivs inom ramen för EU:s program för partnerskapssamverkan med kandidatländer. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Vissa av RFV:s administrationskostnader täcks av ersättningar bl.a. från AP-fonden och de affärsdrivande verken. Ersättning från AP- fonden avser verkets kostnader för administrationen av tilläggspension för ålderspensioner och inkomstgrundad ålderspension. Enligt regeringsbeslut (S2001/1745/SF) uppgår denna ersättning till . Kostnaderna beräknas till . Ökningen beror främst på att IT-kost- naderna för drift och förvaltning m.m. beräknas stiga. övertar RFV även de utbetalningar av allmän pension som tidigare ombesörjts av SPV och . Såvitt avser de affärsdrivande verken skall RFV:s administration av arbetsskador som reglerats före finansieras med avgifter. Avgifternas storlek följer av regeringsbeslut . RFV får dessutom utöver vad som anges i 4 § avgiftsförordningen (1992:191) mot Tabell 2.24 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Bemyndigande om ekonomiska åtaganden har RFV fått ekonomiskt utrymme för att stödja och medverka till att forskning bedrivs inom området för socialförsäkring. Regeringen föreslår att verket även skall kunna göra ekonomiska åtaganden inom socialförsäkringsområdet, som innebär utgifter om högst efter 2003. Av tabell 2.24 framgår att RFV gjort åtaganden som var högre än bemyndiganderamen. Utestående åtaganden vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 1 Utgiftsutfall till följd av ingångna åtagaden. Tabell 2.25 Härledning av anslagsnivå 20032004 för 19:7 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av vad regeringen anför ovan i fråga om medel till RFV för arbetet inom prioriterade områden (avsnitt 2.11.1), samt att RFV kompenseras för administrationskostnader med anledning av propositionen Bättre tandvård för äldre m.m. (prop. 2001/02:51) genom en överföring av medel från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, anslaget 13:1 Sjukvårdsförmåner, m.m., motsvarande , och att RFV dessutom tilldelas för att förstärka utbildningen i försäkringsmedicin. Regeringens förslag respektive beräkning av anslaget omfattar en pris- och löneomräkning. Därutöver har anslagsnivån justerats , i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. vilket motsvarar ca för RFV. Regeringen förutsätter att denna justering inte påverkar prioriterade områden. Regeringen tillför utöver detta ytterligare 2003 och 2004 för arbetet inom prioriteringsområden. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas för anslaget 19:7 . beräknas anslaget till . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 2.13.8 19:8 Allmänna försäkringskassor Tabell 2.26 Anslagsutveckling 19:8 Allmänna försäkringskassor 1 Motsvarar 5 785 409 tkr prisnivå. Försäkringskassornas utfall uppgick till 5 257 miljoner 2001. Det är en ökning om jämfört med . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Vissa av kostnader täcks av ersättningar bl.a. från AP-fonden. Ersättningen från AP-fonden skall täcka kostnader för administrationen av tilläggspension för ålderspensionärer och inkomstgrundad ålderspension. uppgår denna ersättning till enligt regeringsbeslut (S2001/1745/SF). Kostnaderna beräknas bli . Skillnaden mellan ersättningsnivån och den faktiska kostnaden justeras i samband med tilldelningen . Kostnaden beräknas av RFV till . Övriga avgiftsintäkter kommer från administration av småföretagarförsäkring mm, administration av familjebidrag (också benämnt ersättning från försvaret) samt avgifter enligt avgiftsförordningen 4§ (också benämnt övriga ersättningar). Dessa övriga avgiftsintäkter beräknas uppgå till ca 15 miljoner . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Administrationen av utbetalningen av reseersättning för arbetshandikappade i samband med arbetsmarknadspolitiska program skall föras från försäkringskassorna till AMS. Överföringen skall ske fr.o.m. . Kostnaderna för detta, hos försäkringskassorna, förs över till AMS. Med anledning av propositionen Bättre tandvård för äldre m.m. (prop. 2001/02:51) överförs medel från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, anslaget 13:1 Sjukvårdsförmåner, m.m., motsvarande till anslaget 19:8 Allmänna försäkringskassor. Försäkringskassorna tillförs vidare 2003 och 2004 för handläggning av äldreförsörjningsstödet. Regeringen tillför försäkringskassorna 2003 och 2004 för att möjliggöra anställningen av Regeringen tillför anslaget utöver detta ytterligare 2003 och 2004 för arbetet inom prioriterade områden (se vidare avsnitt 2.11.1).