prop · GP031d9 · 2002-01-01 00:00:00 — Som en följd av Amsterdamfördragets ikraftträdande och slutsatserna från Europeiska rådets möte i har arbetet med att harmonisera asyl- och invandringsreglerna i EU fått ökad tyngd. Inom området för rättsliga och inrikes frågor pågår nu det mest omfattande lagstiftningsarbetet i EU. Ambitionen är att harmoniseringsarbetet skall vara genomfört . Slutsatserna från toppmötet i skall närmast följas upp vid i Laeken i . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Rådet har sedan Amsterdamfördragets ikraftträdande fattat beslut om ett antal rättsakter. Under, eller i nära anslutning till, det svenska ordförandeskapet fattades bl.a. beslut om Rådets direktiv /55/EG av om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (EGT L 212, , s. 12), Rådets direktiv /40/EG av om ömsesidigt erkännande av beslut om avvisning eller utvisning av medborgare i tredje land (EGT L 149, , s. 34), Rå- dets direktiv /51/EG av om komplettering av bestämmelserna i artikel 26 i konventionen om tillämpning av av (EGT L 187, 10.7.2001, s. 47) och Rådets förordning (EG) nr 539/2001 av om fastställande av förteckning över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (EGT L 81, 21.3.2001, s. 1). har beslut fattats om bl.a. rådets beslut (2000/596/EG) av om inrättande av en europeisk flyktingfond (EGT L 252, 6.10.2000, s. 12) och Rådets förordning (EG) nr 2725/2000 av om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av (EGT L 316, 15.12.2000, s. 1). Förhandlingar om ett betydande antal förslag till nya rättsakter pågår och förslag till ytterligare rättsakter är att vänta, främst från kommissionen. finns ca 15 förslag till rättsakter på rådets bord för förhandling. Bland de viktigaste är förslag till direktiv om rätten till familjeåterförening (KOM(2000)624 slutligt), förslag till rådets direktiv om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus (KOM(2000)578 slutligt), förslag till rådets direktiv om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares rättsliga ställning (KOM(2001)127 slutligt), förslag till rådets direktiv om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna (KOM(2001)181 slutligt) och förslag till rådets förordning om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat (KOM(2001)447 slutligt). En framtida förordning skall ersätta 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 som reglerar denna fråga. Antagna direktiv skall inom vara genomförda i svensk lagstiftning. Direktivet om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer, direktivet om ömsesidigt erkännande av beslut om avvisning eller utvisning av medborgare i tredje land samt direktivet om transportörsansvar skall vara genomförda i svensk rätt månader efter publicerandet i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (EGT). Arbetet med genomförandet i svensk rätt kommer att inledas . Tillförlitlig och jämförbar statistik är nödvändig för sakliga debatter och en harmonisering grundad på en god bild av verkligheten. Som ett direkt resultat av ett statistikseminarium, som hölls under svenskt ordförandeskap, arbetar EU nu med att förbättra och publicera årliga rapporter över hur invandringen och flyktingmottagandet ser ut i medlemsländerna. blev , tillsammans med de övriga nordiska länderna, operativ medlem i Schengen. regleras i och innebär att personkontrollen vid gränspassage tas bort mellan medlemsländerna och att man tillsammans ansvarar för kontrollen av de gemensamma yttre gränserna. Vi kan se en ökad inströmning av asylsökande till . Detta var en erfarenhet som även länder som och gjorde när de slopade gränskontrollen genom . kan ytterligare ha underlättat denna inströmning av asylsökande till . 5.5.1Statliga insatser inom politikområdet Frågor rörande migrationsområdet har fått genomslag i verksamhetsplanering och rutiner har utarbetats för att underlätta den praktiska ärendehanteringen i syfte att få ned handläggningstiderna. har förstärkt elva utlandsmyndigheter med migrationstjänstemän. Dessa har ett operativt ansvar och bidrar till att öka möjligheterna till framförhållning och tidig planering för nöd- De har också en viktig roll i ärendehanteringen. Flera av migrationstjänstemännen täcker inte bara stationeringslandet utan också flera länder i regionen. Ökad rapportering från utlandsmyndigheterna om migrationsfrågor leder till ett fylligare beslutsunderlag. Sammantaget avses detta leda till kortare handläggningstider och förbättrad behovsstyrning av befintliga resurser. beslutade regeringen att de medborgare i som kommer från provinsen och som befunnit sig i med tillfälliga uppehållstillstånd samt fått avslag på sin asylansökan inte skulle behöva återvända mot sin vilja förrän . Ett EU-seminarium om Barn i krig och på flykt ett barnrättsperspektiv i bistånds- och migrationspolitiken hölls i . Syftet med seminariet var att samla erfarenheter för att främja effektivt genomförande av konventionen om barnets rättigheter inom asyl- och migrationspolitiken samt internationellt utvecklingssamarbete. En europeisk flyktingfond har inrättats för att underlätta för EU-länderna att ta emot asylsökande och flyktingar. Medel ur fonden skall användas för att stödja medlemsländer som behöver utveckla sina mottagandesystem, för integrationsinsatser och för ett värdigt återvändande. antog förordningen för det elektroniska fingeravtryckssystem, Eurodac. verkar nu för att Eurodacsystemet tas i bruk för att skall kunna tillämpas med full effektivitet. Det har visat sig att konventionen rörande bestämmandet av den ansvariga staten för prövningen av en ansökan om asyl som framställs i en av medlemsstaterna i de europeiska gemenskaperna, , har stor betydelse för . som har varit i kraft har , tillsammans med de övriga medlemsstaterna, dock kunnat konstatera att avsaknaden av ett fungerande system för utbyte av fingeravtryck gör att konventionen inte kan tillämpas med full effektivitet. Eurodacsystemet blir därför ett viktigt kompletterande instrument. Genom Eurodacsystemet kan snabbt få säkert besked om en person har ansökt om asyl i någon annan kommer systemet successivt att införas. Regeringen har genom de ändringar i utlänningslagen som trädde i kraft (SFS 2000:292) sett till att det rättsliga skyddet stärkts för de utländska kvinnor som misshandlats av sin partner under den tvååriga prövotiden med uppskjuten invandringsprövning. Fortsatt uppehållstillstånd skall kunna beviljas trots att förhållandet upphört om sökanden eller sökandens barn utsatts för våld m.m. I syfte att stärka skyddet för de utländska kvinnor som söker skydd i , gav regeringen i regleringsbrevet för , i uppdrag att dels utarbeta riktlinjer för hur kvinnors skyddsbehov bättre skall uppmärksammas, dels att sprida kunskap om dessa riktlinjer bland berörd personal. redovisade nämnda riktlinjer . som de nya riktlinjerna skall genomföras fortsätter kompetens- och metodutvecklingen på utlänningsmyndigheterna. Att bekämpa trafficking, dvs. handel med kvinnor och barn för sexuellt utnyttjande, är en prioriterad fråga för regeringen. har tagit initiativ till ett samarbete mellan EU och tio som bland annat resulterat i en handlingsplan som antogs på ett gemensamt utrikesministermöte. har bidragit med medel till såväl utarbetandet av handlingsplanen som till uppföljningsaktiviteter. Vidare har regeringen och SIDA bidragit med medel till projekt motverkande handel med kvinnor och barn i och på . har ingått avtal om feriearbete med respektive . Avtalen möjliggör för svenska ungdomar mellan att besöka respektive och innefattar även rätt att ta anställning. Motsvarande möjligheter öppnas för australiska och nyzeeländska ungdomar att besöka och arbeta i . har regeringen ingått återtagandeavtal med och med . Återtagandeavtal reglerar procedurer och ansvarighet mellan länder när det gäller återtagande av personer som inte har rätt att vistas i endera landet. Avtalet med har kunnat ingås av förhandlingar och ersätter ett tidigare avtal. Det nya avtalet omfattar även personer som kommer från tredje land. Avtalet med har tillkommit efter kroatiskt initiativ. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 har fortsatt sitt arbete med migrationspolitisk utveckling främst i vårt östra närområde. Syftet med förvaltningsbiståndet är att stödja länderna att bygga upp en migrationspolitisk rättsordning och en övergripande migrationspolitisk struktur för att hantera dessa frågor. Samarbetet med har fortsatt att stärkas och omfattar seminarier och besöksutbyte. Samarbete pågår också med . Ett större seminarium om asylfrågor och erfarenheter av att etablera en migrationsmyndighet genomfördes i . hölls ett trepartsmöte i om migrations- och asylfrågor på politisk nivå mellan , och . Vidare har arrangerat ett möte i med , , och kring målsättningen att öka samarbetet mellan dessa länders gräns- och migrationsmyndigheter. Några mindre projekt har genomförts i Ru- mänien och . Insatserna har varit uppskattade och efterfrågan på insatser inom migration är stort från kandidatländer och andra länder i närområdet. är ett annat viktigt samarbetsland. Ett samarbete fortgår även mellan medlemsstaterna och Kommissionen för att bidra till att stärka kandidatländernas EU- anpassning. Ett motsvarande arbete sker också inom ramen för stabilitetspakten. Stödet till de baltiska länderna har fortsatt bl.a. genom ett antal seminarier och konsultationer inom områdena subsidiärt skydd, familjeåterförening, snabbförfarande och förvars- och mottagandefrågor. Vidare planeras flera aktiviteter som syftar till praktisk träning av asylhandläggare, mottagningspersonal och gränsvakter. har också deltagit i genomförandet av den sista delen av ett EU-finansierat projekt om asylfrågor. Resultatet är bl.a. dokumentation över det aktuella läget i kandidatländerna och en inventering av kvarstående brister på asylområdet. Materialet kommer att vara till stor hjälp i det framtida arbetet. Ett nytt EU- finansierat projekt med inriktning på asylmottagande har startat under ledning av . deltar i ett delprojekt inom detta projekt som leds av . Regeringen har beslutat att lämna fortsatt ekonomiskt stöd för att i samråd med UNHCR, lokala frivilligorganisationer och svenska ambassaden i skall söka finna regionala lösningar så att utsatta 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 personer i skall kunna beredas en tillfällig vistelse i närområdet. arbetar, bl.a. i samarbete med , aktivt för att skall beaktas fullt ut i arbete som rör barn. presenterade i utlänningsärenden. Regeringen har bemyndigat att uppdra åt gration (IOM) att genomföra ett samnordiskt projekt om frivilligt återvändande av äldre flyktingar eller andra skyddsbehövande till Bosnien- . De äldre tillförsäkras hjälp och stöd samt uppföljning av deras situation av . antog regeringens förslag i propositionen Uppehållstillstånd för adopterade (prop. 2000/01:66, bet. 2000/01:SfU12, rskr. 2000/01:177). De föreslagna lagändringarna trädde i kraft och innebär bl.a. att uppehållstillstånd kan ges på grund av adoption för barn samt att utlänningsmyndigheterna alltid skall godta den anknytning som uppkommit genom ett beslut om adoption som meddelats av svensk domstol. Dessutom skall svenska domstolar inhämta yttrande från i adoptionsärenden som rör utomnordiska medborgare som är eller äldre. Regeringen överlämnade propositionen Asylsökande barns skolgång m.m. (prop. 2000/01:115) till . I propositionen föreslås att asylsökande barn och barn som beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd med stöd av 2 kap. 4 a § utlänningslagen skall få tillgång till utbildning inom det offentliga skolväsendet, förskoleverksamheten och skolbarnsomsorg på i huvudsak samma villkor som gäller för barn som är bosatta i . Detsamma gäller för barn som av andra skäl ansökt om uppehållstillstånd i och givits rätt att vistas här medan ansökan prövas. Statlig ersättning kommer att lämnas till kommunerna. Reformen föreslås träda i kraft . Den pågående parlamentariska utreder utlänningslagens regler om anhöriginvandring. Kommitténs arbetsuppgifter ändrades och (Dir. 2000:81, Dir. 2001:64) och uppdraget är nu att kommittén utöver sitt ursprungliga uppdrag gällande anhörigvandring även skall göra en översyn av utlänningslagens bestämmelser om straff för människosmuggling. Dessutom skall kommittén utreda om det kan bli lättare att lagföra gärningsmän för människosmuggling och människohandel samt se vilka möjligheter som finns att ge offren för människohandel rättsligt och annat stöd. Kommittén skall redovisa uppdraget om anhöriginvandring . För övriga delar gäller redovisning . Regeringen gav (Dir. 2000:82) en särskild utredare i uppdrag att utreda under vilka former utlandsmyndigheterna bör medverka i utlänningsärenden som handläggs vid utlänningsmyndigheterna i , liksom om det finns behov av att närmare författningsreglera hur denna medverkan skall gå till. Justitiekanslern har påpekat att denna medverkan inte är författningsreglerad. Utredaren skall vidare utreda behovet av en författningsreglering av en central databas hos och behandlingen av utlänningar i förvar. Utredningen skall redovisa sitt arbete I ett regeringsbeslut uppdrog regeringen åt att i samverkan med ta fram ett skriftligt informationsmaterial om adoptioners rättsverkningar och förutsättningarna för adopterade att få uppehållstillstånd i enlighet med ändringarna i utlänningslagen som trädde i kraft . Uppdraget skall redovisas . och fick i uppdrag av regeringen av lämna förslag på vad som kan göras inom gällande lagstiftning för att bättre kunna tillgodose de ökade behoven av arbetskraft. I sin rapport framhöll myndigheterna bl.a. att de ser behov av en mer generell översyn av dagens regelsystem när det gäller arbetskraftsinvandring. Rapporten bereds inom . Målet för migrationspolitiken är att migration till och från vårt land kan ske i ordnade former, asylrätten i och i ett internationellt perspektiv värnas, den reglerade invandringen upprätthålls samt att harmoniseringen av flykting- och invandringspolitiken i EU ökar. beslutade i budgetpropositionen 2001 de migrationspolitiska målen (prop. 2000/01, utg.omr. 8, bet. 2000/01:SfU2, rskr. 2000/01:72). I regleringsbrevet anges att målet för visering är att beslut skall fattas inom en månad om inte särskilda skäl föreligger. Den genomsnittliga handläggningstiden för viseringar var mot 1999. avgjorde ca 17 600 viseringsärenden, vilket var ca 12 000 färre än . Inkomna ärenden till verket minskade i motsvarande mån. En orsak till detta är att regeringen har förstärkt ett antal utlandsmyndigheter med migrationstjänstemän samt att informationen och anvisningarna för viseringar från till utlandsmyndigheterna har förbättrats. Av de avgjorda ärendena erhöll ca 8 600 bifall och ca 9 000 avslag på sin ansökan om visering. Antalet öppna viseringsärenden var 536 och av dem var 220 eller äldre än en månad. rapporterades 1 073 avhopp från visering. Flest avhopp avsåg medborgare från , och . Verksamhetsmålet för beslut i ärenden om uppehållstillstånd är att den totala väntetiden inte skall överstiga . Öppna ärenden som inte avgjorts i första instans får inte vara äldre än , om inte särskilda skäl föreligger. Den sammanlagda genomsnittliga handläggningstiden vid och överstiger målet trots att det har förbättrats . I avgjordes ärendena inom verksamhetsmålet , vilket bör jämföras året innan. Verksamhetsmålet för asyl är att värna asylrätten genom tidig, rättssäker och förutsägbar prövning av den sökandes skyddsbehov. En strävan skall vara att personer som inte har rätt till uppehålls- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 tillstånd lämnar landet i nära anslutning till avlägnandebeslutet. Målet är att den totala tiden som en sökande är berättigad till ersättning enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA) normalt inte överstiger . Öppna ärenden som inte avgjorts i första instans får inte vara äldre än , om inte särskilda skäl föreligger. Den totala genomsnittliga handläggningstiden för grundärenden var , vilket var kortare än . Trots detta kunde inte verksamhetsmålet nås. Av ärendena avgjordes inom verksamhetsmålet . En viktig orsak till avvikelsen är tidskrävande arbete med att klarlägga oklara identiteter, resvägar m.m. Av de drygt 16 300 personer som sökte asyl i saknade pass eller andra identitetshandlingar. En annan orsak är att många personer från provinsen sovo i , vars tidsbegränsade uppehållstillstånd gått ut, sökt asyl. Ytterligare en orsak är att den ökade inströmningen av asylsökande från Bosnien- har krävt att fått göra omprioriteringar och sätta in extrainsatser. organiserar mottagandet av asylsökande. De asylsökande kan antingen bo på någon av verkets anläggningar eller få viss bostadsersättning för att ordna boendet på egen hand. ansvarar även för behandlingen av utlänningar som tagits i förvar enligt utlänningslagen och för förvarslokalerna. Funktionen flyktingverksamhet inom det civila försvaret skall bedrivas på ett sådant sätt att resurser och den beredskap som finns för att ta emot asylsökande även skall kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i fred samt vid internationella fredsfrämjande insatser. var antalet registrerade i Mi- grationsverkets mottagandesystem ca 20 150 personer. Den genomsnittliga vistelsetiden för dessa personer var vilket understiger verksamhetsmålet . Jämfört med 1999 har den genomsnittliga vistelsetiden minskat , vilket främst kan ses som en direkt effekt av den ökade inströmningen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 exkl. förvar blev mot beräknat . Anledningen till den högre kostnaden är främst att i samband med den ökade inströmningen av asylsökande och tvingades öppna nya anläggningar för mottagande av asylsökande. Kostnader för hälso- och sjukvård till asylsökande ökade också. Antalet registrerade i mottagandesystemet var 21 430 personer, av dessa var män, kvinnor och barn. Den genomsnittliga vistelsetiden för dessa personer var . Det skall jämföras med motsvarande siffror då ca 17 156 personer var registrerade. Den genomsnittliga vistelsetiden för dessa personer var . Av de registrerade hade valt att ordna boendet på egen hand. är ansvarig myndighet för behandlingen av de utlänningar som hålls i förvar enligt utlänningslagen (1989:529) och för de särskilt anordnade förvarslokalerna. Kostnaderna för förvarsverksamheten har ökat i huvudsak beroende på att fler personer tas i förvar än tidigare men också beroende på att kvaliteten i verksamheten vid förvaren förbättrats. Anledningen till denna omstrukturering av verksamheten har varit att vistelsen i förvaret skall innehålla mer aktiviteter som syftar till att undvika tendenser till isolering och hjälpa den enskilde att bättre hantera förvarssituationen. När förvarstagande sker i anslutning till verkställigheten förbereds den enskilde så väl som möjligt för att återvända hem. Även återvändandearbete i övrigt påverkar omfattningen av förvarsverksamheten både i fråga om verksamhetens innehåll och att fler personer faktiskt tas i förvar. fick i regleringsbrevet i uppdrag att i samråd med se över rutiner och samarbetsformer för att effektivisera arbetet med utflyttning till egen bostad för personer som vistas på när de beviljas uppehållstillstånd. Resultatet av översynen skulle leda till att väntetiden för den enskilde förkortades och att kostnaderna för mottagande av asylsökande skulle minska med . De båda verken har i en slutredovisning av uppdraget rapporterat att besparingen blev ca . Vidare pågår ett gemensamt arbete med att utarbeta rutiner för samverkan där bl.a. ansvarsfördelningen mellan verken skall bli tydligare och tidsåtgången i de olika delarna av bosättningsarbetet preciseras. Ett gemensamt IT- stöd skall stödja arbetet och uppföljningen av detsamma. medverkar i ett samverkansarbete mellan flera myndigheter och för utveckling av mottagandet och introduktionen av flyktingar. I en överenskommelse mellan myndigheterna och pekas bl.a. på ett antal områden där man gemensamt anser att det finns behov av översyn och regelförändringar. Regeringen anser att det nu behövs en samlad översyn av mottagandet av och introduktionen av flyktingar. Direktiv för en sådan översyn bereds inom . Verksamhetsmålet för handläggning av medborgarskapsärenden är att de sökande är medvetna om kraven för att erhålla svenskt medborgarskap och kan förutse resultatet av ansökan. Den totala väntetiden bör inte överstiga och öppna ärenden som inte avgjorts av får inte vara äldre än om inte särskilda skäl föreligger. har avgjort 32 500 medborgarskapsärenden och vid utgången av året var antalet öppna ärenden 13 300, av dessa var äldre än . Antalsmässigt har antalet öppna ärenden äldre än minskat med ca 4 000 . Trots att antalet öppna ärenden minskat kraftigt har inte handläggningstiderna sjunkit. Detta beror bl.a. på att handläggningen av ärendena är mer komplicerade . När det gäller överprövning av beslut om svenskt medborgarskap är målet att öppna ärenden inte får vara äldre ån om inte särskilda skäl föreligger. Den genomsnittliga handläggningstiden var . saknar möjlighet att ange hur många ärenden som avgjorts . Av ärendena beslutades och vid utgången av 2000 var av ärendena äldre än . överfördes 1 162 flyktingar och övriga skyddsbehövande till . har 576 personer överförts till . har använts för medicinska insatser i och Kosovo. Överprövning av beslut om avvisning eller utvisning inkom till ca 10 000 ärenden och ca 9 500 ärenden avgjordes. Nämnden har kunnat minska balansen av äldre ärenden. Vid ingången av 2000 redovisade nämnden den lägsta ärendebalansen sedan nämndens tillkomst. inkom dock ett stort antal avvisningsärenden och nya ansökningar främst rörande provinsen i och . Därutöver ökade ärenden rörande uppehållstillstånd kraftigt. Det övergripande målet för nämnden är att ärendeprövningen sker rättssäkert. En enhetlig praxis skall eftersträvas. Rättssäkerhet innebär ett oeftergivligt krav på följdriktighet och likhet inför lagen. Besluten skall vara korrekta och ärenden av samma typ skall behandlas lika. Den sökande skall vidare kunna ställa krav på förutsägbarhet och kunna lita på att ärendena bedöms objektivt och konsekvent. Målet för ärenden för överprövning av beslut om avvisning eller utvisning får inte vara äldre än om inte särskilda skäl föreligger. Den genomsnittliga handläggningstiden var i asylärenden och i avlägsnandeärenden där asylskäl inte åberopats. avgjordes av ärendena att jämföra året innan. Av de öppna ärendena var äldre än . prövar också ärenden om ny ansökan om uppehållstillstånd. Målet är att öppna ärenden inte får vara äldre än , om inte inhibition meddelats eller andra särskilda skäl föreligger. En markant ökning av inkommande ärenden skedde , vilket i huvudsak berodde på de avslagsbeslut i överklagandeärenden beträffande personer från provinsen i som 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 nämnden fattat efter . I av de avgjorda ärendena hade nämnden fattat beslut inom en månad vilket innebär en ökning jämfört med . Utresor för avvisade och utvisade Antalet personer som lämnade landet frivilligt eller med tvång var ca 4 300 personer, vilket är en minskning i förhållande till 1999. Denna minskning kan delvis förklaras av att regeringen beslutade att de medborgare i som kommer från provinsen och som befunnit sig i med tillfälliga uppehållstillstånd samt fått avslag på sin asylansökan inte skulle behöva återvända mot sin vilja förrän efter . Av dessa utresor svarade för ca 3 650 och Kriminalvårdens transporttjänst för ca 630 personer. erhöll drygt 1 500 personer från provinsen i som tidigare haft tidsbegränsade uppehållstillstånd det särskilda återvändandebidraget.