prop · GQ031d10 · 2002-10-08 00:00:00 — Bidraget till rådgivning och annat personligt stöd lämnas i enlighet med finansieringsprincipen för de ökade åtaganden landstingen fick genom införandet av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. En särskild utredare har i uppdrag att förtydliga regleringen av insatsen råd och stöd. Uppdraget skall redovisas . Syftet med bidraget till tolktjänsten är att ge landstingen förutsättningar att bygga ut tolktjänsten för döva och dövblinda m.fl. har kartlagt verksamhet och konstaterar att förutsättningarna för en fortsatt utbyggnad av tolktjänsten är god beträffande tillgången på utbildade tolkar. visar de på en ojämn fördelning när det gäller statsbidragets andel av de olika landstingens kostnader för tolktjänsten. () har därför på regeringens uppdrag granskat statsbidraget. RRV menar att det skulle vara kostsamt, om ens möjligt att åstadkomma en fördelningsmodell som tar hänsyn till de faktiska behoven av tolktjänst och de merkostnader som reformen medfört. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 För insatser i syfte att stödja kommuner och landsting när det gäller att tillgodose behovet av socialt råd och stöd samt habilitering/rehabilitering hos dövblinda vuxna har överförts från utgiftsområde 16 Anslag 25:4 . Tabell 7.5 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 16:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 16:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet för . beräknas anslaget till . 7.8.316:3 Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd Tabell 7.6 Anslagsutveckling 16:3 Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd 1 Motsvarar 163 466 tkr prisnivå. Syftet med statsbidraget är bl.a. att ge studerande med olika funktionshinder sådant stöd att de kan vistas på studieorten och genomföra studier vid folkhögskola. Motsvarande gäller för studerande med rörelsehinder vid studier på universitet och högskolor. Bidraget gör det också möjligt för ungdomar som antagits till riksgymnasium för svårt rörelsehindrade ungdomar, s.k. rh-anpassad gymnasieutbildning att genomföra studierna. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Tabell 7.7 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. De utgifter som belastar anslaget är kostnader för särskilt utbildningsstöd åt deltagare med olika funktionshinder vid folkhögskolor och rörelsehindrade studerande vid universitet och högskolor. Fr.o.m. utgår stödet inte enbart till rörelsehindrade inom folkhögskolan utan även för deltagare med andra funktionshinder. Anslaget används också till kostnader för habilitering och elevhem med omvårdnadsinsatser i anslutning till riksgymnasierna med den rh-an- passade gymnasieutbildningen. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna är dels antal elever med funktionshinder vid utbildningsställena, dels dessa elevers individuella behov av stödinsatser i anslutning till utbildningen. Verksamheten vid de rh-anpassade riksgymnasierna påverkas även av intagningsregler. Kostnadsansvaret för verksamheten vid riksgymnasierna delas fr.o.m. mellan stat, hemkommun och hemlandsting. Som en följd härav har anslaget reducerats med och . utbildningsstöd (Sisus) administrerar anslaget enligt bestämmelserna i förordningen (2000:755) med instruktion för utbildningsstöd och gymnasieförordningen (1992:394). En engångsvis korrigering görs 2003 med anledning av en felaktig pris- och löneomräkning . Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Regeringen avser att under anslaget ställa till regeringens disposition. Regeringen avser att återkomma på tilläggs- budget i samband med den ekonomiska vårpropositionen kring användningen av dessa medel. Tabell 7.8 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 16:3 Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 16:3 Statbidrag till särskilt utbildningsstöd för . beräknas anslaget till . 7.8.416:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder Tabell 7.9 Anslagsutveckling 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder Bidraget är avsett att öka organisationernas möjligheter att själva bedriva vissa verksamheter av betydelse för personer med funktionshinder. En del organisationer som får bidrag från detta anslag har fått statsbidrag medan andra tillkom så sent som . Statsbidrag lämnas till följande organisationer och verksamheter : () för verksamhet för synskadade hantverkare. SRF för inköp och tilldelning av ledarhundar för synskadade m.m. SRF för viss övrig verksamhet, bl. a. utgivning av ersättningstidningar för synskadade, individinriktad verksamhet för synskadade med ytterligare funktionsnedsättning, stöd till synskadades sysselsättning, punktskriftprojekt och lästjänst. Föreningen () för utgivning av tidningar (ej medlemstidningar) för dövblinda och för utveckling av databasen . () för dess teckenspråksavdelning. Stiftelsen för rikstolktjänst. /palynologiska laboratoriet för bl.a. pollenmätningar och rapportering av pollenhalt i luften. Föreningen för tränings- och rehabiliteringsverksamhet. Neurologiskt () för . Riksverksamhet för små och mindre kända handikappgrupper vid Mo Gård och . Stöd till handikapporganisationer för att driva riksomfattande rekreationsanläggningar för personer med funktionshinder. Regler för fördelning av bidraget till rekreationsanläggningar finns i förordningen (1994:950) om statsbidrag till rekreationsanläggningar. Organisationerna redovisar sin verksamhet och lämnar in sina ansökningar till som följer upp och utvärderar de verksamheterna som bedrivs med bidrag från anslaget. Regeringen bedömer att organisationerna genom sina verksamheter svarar för insatser som 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 är av stor betydelse för personer med funktionshinder. Tabell 7.10 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att skall anvisas under anslaget 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder . beräknas anslaget till . 7.8.516:5 Bidrag till handikapporganisationer Tabell 7.11 Anslagsutveckling 16:5 Bidrag till handikapporganisationer Statsbidrag lämnas till handikapporganisationer. Bidraget regleras fr.o.m. enligt förordningen (2000:7) om statsbidrag till handikapporganisationer. Enligt den nya förordningen ansvarar fr.o.m. för såväl beslut om fördelning som administration av bidraget till handikapporganisationerna. Handikapporganisationerna fyller en central funktion bland folkrörelserna i genom att följa och rapportera om livsvillkoren för funktionshindrade. Organisationerna bidrar också genom sitt intressepolitiska arbete med att förverkliga de politiska målen för handikappolitiken. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 beslutade regeringen om en ny förordning (2000:7) om statsbidrag till handikapporganisationer. I den nya förordningen definieras vad som avses med en handikapporganisation samt hur anslaget skall fördelas. förstärktes anslaget med varav var ett engångsbelopp för att underlätta övergången till det nya bidragssystemet. Från och med den tillfördes ytterligare till anslaget, vilket innebar en sammanlagd nivåhöjning med . Tabell 7.12 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 16:5 Bidrag till handikapporganisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 16:5 Bidrag till handikapporganisationer . beräknas anslaget till . 7.8.616:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation Tabell 7.13 Anslagsutveckling16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation 1 Motsvarar 22 268 tkr prisnivå. Syftet med ersättningen till utrustning för elektronisk kommunikation är att ge personer som är döva, gravt hörselskadade, talskadade eller språkstörda möjlighet att kommunicera via ett kommunikationsnät. De utgifter som belastar anslaget är ersättning till landstingen för inköp av sådan kommunikationsutrustning, samt för utrustning som skall användas av närstående. Verksamheten regleras fr.o.m. i förordningen (2001:638) om statsbidrag till utrustning för elektronisk kommunikation. Bidrag får dock lämnas för tid fr.o.m. . betalar ut statsbidraget i början av varje kvartal med en fjärdedel av det beräknade statsbidraget för det löpande kalenderåret till landstingen eller kommunalförbund som förskriver sådan utrustning. De huvudsakliga faktorerna som styr utgifterna under anslaget är antalet personer som har behov av sådan utrustning, utbyte av föråldrad utrustning och prisutveckling på framför allt ny teknik. har haft i uppdrag att utveckla nya bidragsregler och fördelningsprinciper i enlighet med förslagen i regeringens proposition (1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240) Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken. Dessa regler skall också ta hänsyn till den teknikutveckling som pågår inom området. skall följa upp effekterna för brukarna av de nya reglerna för ersättning till landstingen. En uppföljning skall redovisas . Bildtelefoner med tillräckligt god kvalitet för att fungera för teckenspråkskommunikation har utvecklats och utrustningen bedöms kostnadsmässigt uppnå rimliga nivåer . Försöksverksamhet med medel till sådan utrustning har bedrivits inom . Utveckling av multimedia med möjlighet att överföra såväl ljud som bild och text ger ytterligare nya möjligheter att tillgodose målgruppens behov. Anslagssparandet uppgick till . Enligt prognosen kommer anslagssparandet att kvarstå . Anslagsnivån minskas därför (tillfälligt) med motsvarande belopp. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Tabell 7.14 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation . beräknas anslaget till 22 929 000 konor. 7.8.716:7 Bilstöd till handikappade Tabell 7.15 Anslagsutveckling 16:7 Bilstöd till handikappade 1 Varav 50 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002. Syftet med anslaget är att lämna bidrag till funktionshindrade personer och föräldrar med funktionshindrade barn för anskaffning och anpassning av motorfordon m.m. Bestämmelser om bilstöd finns i lagen (1988:360) om handläggning av ärenden om bilstöd till handikappade. och de allmänna försäkringskassorna ansvarar för bilstödet. Stöd kan lämnas i form av grundbidrag, inkomstprövat anskaffningsbidrag och anpassningsbidrag. Fr.o.m. kan, under vissa förutsättningar, bidrag också lämnas till körkortsutbildning till den som beviljats bilstöd. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna inom området är personkretsens omfattning, inkomstutvecklingen och prisutvecklingen på fordonsmarknaden. Nytt bilstöd kan beviljas den som tidigare fått sådant om förflutit sedan beslut senast fattades. Någon tidsbegränsning finns inte beträffande anpassningsbidrag. Bilstödet måste användas från det att den som beviljats bilstöd fått besked om att bidraget kan betalas ut. Genom en förordningsändring begränsades utbetalningarna för bilstöd så att de för respektive budgetår ryms inom ramen för de medel som anslås. Anslaget tillfördes i tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. I samband med behandling av budgetpropositionen lämnade ett tillkännagivande (rskr. 2001/02:94) om att regeringen bör vidta åtgärder för att effektivisera och förbättra tillämpningen av bilstöd samt återkomma till med en redovisning av vilka åtgärder som vidtas. Frågan om effektiviseringar och förbättringar av tillämpningen av bilstöd bereds i . Regeringen avser att återkomma i frågan. Tabell 7.16 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 16:7 Bilstöd till handikappade Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 16:7 Bilstöd till handikappade . beräknas anslaget till . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 7.8.816:8 Kostnader för statlig assistansersättning Tabell 7.17 Anslagsutveckling 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning Statlig assistansersättning lämnas till funktionshindrade personer som har behov av personlig assistans för sin dagliga livsföring under i genomsnitt mer än . Anslaget disponeras av . De allmänna försäkringskassorna administrerar och beslutar om ersättningen. Frågor om assistansersättning regleras i lagen (1993:389) om assistansersättning och i förordningen (1993:1091) om assistansersättning. Rätten gäller för svårt funktionshindrade personer som inte fyllt . gäller att personer som beviljats assistansersättning får behålla denna rätt även därefter. Assistansersättning utgår med per beviljad timme. Om det finns särskilda skäl kan efter ansökan medge att schablonen får överskridas med de godkända faktiska kostnaderna dock högst . Kommunerna finansierar beviljad assistansersättning för de första . De faktorer som styr utgifterna på anslaget är personkretsens omfattning, antalet beviljade assistanstimmar och beviljad assistansersättning . möjligheten att rekrytera assistenter. Arbetsgruppen lämnade sin rapport . Rapporten har remissbehandlats och bereds nu inom . Tabell 7.18 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 8 anvisas under anslaget 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning . beräknas anslaget till 9 . Tabell 7.19 Anslagsutveckling 16:9 utbildningsstöd 1 Motsvarar 15 046 tkr prisnivå. Såväl antalet personer som beviljats assistansersättning som antalet assistanstimmar har ökat kraftigt sedan reformen infördes . Utgiftsökningen beror till lika delar på ökningen av antalet assistansberättigade, ökningen av genomsnittligt antal assistanstimmar och höjningen av ersättningsnivån. Det finns tydliga signaler på att det blivit allt svårare att rekrytera personliga assistenter. Regeringen tillsatte därför en arbetsgrupp för att beskriva och analysera rekryteringsbehov och de förhållanden som påverkar utbildningsstöd (Sisus) skall bidra till att uppnå målet för handikappolitiken genom att förbättra förutsättningarna för utbildning och studier för unga och vuxna personer med funktionshinder samt genom att med god kvalitet och kostnadseffektivitet administrera och utveckla olika stöd som behövs i och omkring studiesituationen för personer med funktionshinder. Sisus har även uppgiften att verka för kompetensutveckling inom all offentlig verksamhet när det gäller bemötande av personer med funktionshinder. Vidare ger Sisus kansliservice till . peiska har Sisus ansvaret för att planera och genomföra aktiviteterna på nationell nivå. Myndigheten kommer att tillföras ytterligare medel för detta ändamål på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen . Myndigheten har fått ökade arbetsuppgifter med anledning av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken. Anslaget höjdes i tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition med . har anslaget tillförts sammanlagt 12 miljoner för kompetensutvecklingsinsatser i enlighet med inriktningen i den nationella handlingsplanen, varav avser stimulansbidrag till särskilda projekt 2003. Fr.o.m. övertog Sisus hanteringen av vissa bidrag som administrerats av . Det gäller korttidsstudiestöd, internatbidrag och timersättning inom Särvux. Medel har tillförts för de ökade administrationskostnaderna. I sin årsredovisning för redovisar Sisus sin verksamhet under verksamhetsgrenarna stöd inom vuxenutbildning, stöd inom riksgymnasieverksamheten och kompetensutvecklingsarbete med bemötandefrågor. Sisus verksamhet utvecklas i enlighet med verksamhetsmålen. Myndigheten har fortsatt att utveckla administrationen av bidragshanteringen och olika uppföljningsinstrument samt arbetat med att förbättra sina prognoser för statsbidragen. Sisus har även startat ett omfattande samarbete med berörda intressenter för att utveckla stödet till den offentliga sektorn i bemötandefrågor. har kanslikostnaderna ökat med . Detta beror till stor del på ökade utgifter i samband med Sisus nya verksamhetsgren kompetensutvecklingsarbete med bemötandefrågor. Sisus får i enlighet med regeringsbeslut ta ut avgift av för att registrera ansökningar och redovisningar samt bereda rådets beslut avseende förstärkningsbidraget till folkhögskolor. Insatsen innebär att Sisus får en helhetsbild av handikappinsatserna på folkhögskolorna. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 verksamheten skall ha som mål full kostnadstäckning. Sisus fick av för att sköta denna administration. Statsbidraget har minskat med som en följd av att det nya betalningssystemet för verksamheten med boende, omvårdnad och habilitering inom riksgymnasieverksamheten som infördes . Det nya systemet innebär att kostnaderna för denna verksamhet delas mellan stat, hemkommun och hemlandsting. Förändringarna genomfördes i enlighet med regeringens proposition (1998/99:105) Elever med funktionshinder ansvar för utbildning och stöd. Sisus administrerar det nya systemet och har också fått ett större ansvar för förhandlingarna och överenskommelserna med de huvudmän som ansvarar för boende, omvårdnad och habilitering i anslutning till riksgymnasierna. För att täcka Sisus kostnader för dessa administrationsuppgifter, som också innefattar utveckling av den tekniska utrustningen, tillfördes anslaget . höjs anslaget tillfälligt med ca för särskilda insatser när det gäller att kartlägga och utveckla insatser för dövblinda samt för insatser i samband med det europeiska . Ytterligare medel kommer att tillföras för detta ändamål på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen . Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Tabell 7.20 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 16:9 utbildningsstöd Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 16:9 utbildningsstöd för 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 beräknas anslaget till . Tabell 7.21 Anslagsutveckling 16:10 1 Motsvarar 16 425 tkr prisnivå. () skall bidra till att uppnå målet för handikappolitiken genom att bevaka frågor som angår funktionshindrade personers rättigheter och intressen samt verka för att personer med funktionshinder uppnår full delaktighet i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkoren. Målet för HO:s verksamhet omfattar således handikappolitik inom alla samhällssektorer. I samband med den Nationella handlingsplanen för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79, bet 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240) fick HO i uppgift att inom myndigheten bygga upp ett nationellt tillgänglighetscenter och för detta ändamål tillfördes myndigheten . En viktig uppgift för har varit att organisera, bygga upp och inordna tillgänglighetscentret i verksamheten. verksamhet är indelad i verksamhetsgrenen granskning, juridiskt stöd och rådgivning samt verksamhetsgrenen tillgänglighetscentrum. I samband med att fattat beslut om lagen (1999:130) om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder och lagen (2001:1286) om lika behandling av studenter i högskolan så har HO:s roll i arbetet med att bekämpa och förebygga diskriminering av personer med funktionshinder blivit tydligare. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté (Dir. 2002:11 En sammanhållen diskrimineringslagstiftning) med uppdrag att överväga införande av en gemensam diskrimineringslagstiftning som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder och samhällsområden. Kommittén skall inom ramen för sitt uppdrag även överväga ett skydd mot missgynnande av personer med funktionshinder på grund av bristande tillgänglighet. Ytterligare ett uppdrag för kommittén är att se över uppgifter och ansvarsområden för de olika ombudsmännen och överväga en eventuell sammanslagning av dessa. har arbetat med att ta fram underlag till krav för hur myndigheterna praktiskt ska verka för att göra lokaler, verksamhet och information tillgängliga för personer med funktionshinder i enlighet med förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken. Ytterligare ett viktigt arbete är att genom stöd och samordning bidra till att myndigheter, med ett särskilt sektorsansvar för genomförandet av handikappolitiken, ska kunna definiera sin roll i relation till de handikappolitiska målen och redovisa förslag på etappmål för hur man skall kunna uppfylla sina delar av de handikappolitiska målen. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Tabell 7.22 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 16:10 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 16:10 . beräknas anslaget till . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Politikområdet omfattar insatser som syftar till att ge äldre personer förutsättningar att leva ett självständigt liv med god livskvalitet. Huvuddelen av dessa insatser finansieras, utförs och redovisas inom andra politikområden bl.a. av det skälet att de ofta riktar sig till fler målgrupper än äldre. Viktiga insatser för äldre utförs bl.a. inom hälso- och sjukvården, servicesektorn, kultur- och fritidssektorn, rättsväsendet, transportsektorn samt bostadssektorn. Ansvariga för genomförandet av dessa insatser är myndigheter, kommuner, landsting, organisationer, näringsliv med flera aktörer. Nämnas bör också socialförsäkrings- och pensionssystemen som har stor betydelse för äldres ekonomi. De insatser som redovisas inom politikområdet Äldrepolitik är huvudsakligen sådana som kommuner ansvarar för inom ramen för äldre- och handikappomsorgen enligt socialtjänstlagen (2001:453, SoL) samt myndigheter med ansvar för tillsyn, uppföljning och utvärdering. Staten lämnar ekonomiskt bidrag till verksamheten inom ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Inom politikområdet redovisas medel för stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken samt bidrag till vissa pensionärsorganisationer. Tabell 8.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 17:1 Stimulans bidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Totalt för politikområde Äldrepolitik 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 9