prop · GP03161 · 2002-03-20 00:00:00 — utbildning, förbrukade veckor med rekryteringsbidrag samt eventuella tidigare studier med studiestöd. Uppgifterna är inte av sådant slag att de kan betraktas som integritetskänsliga för den enskilde. Det är alltså bara fråga om sådana uppgifter som är nödvändiga för handläggningen av rekryteringsbidraget som kan bli föremål för direktåtkomst. endast de kommunhandläggare, som på grund av sina arbetsuppgifter behöver ha tillgång till viss information, som avses få direktåtkomst till Frågan om andra offentliga och kommunala organs behov av åtkomst av personuppgifter som finns i CSN:s studiestödsregister kommer att bli föremål för en närmare översyn i en utredning som regeringen avser att tillsätta . I avvaktan på utredningens resultat och den fortsatta beredningsprocessen införs en bestämmelse om att kommunen ges möjlighet att genom direktåtkomst få tillgång till Med hjälp av detta informationssystem skall kommunerna kunna skaffa sig ett preliminärt förhandsbesked om vilket belopp som den sökande kan räkna med att få eller om det föreligger Prop. 2001/02:161 något hinder för den enskilde att få bidraget. Detta är givetvis mycket värdefull information som behövs i en vägledningssituation. Under förutsättning att kommunen inte överskridit sina ekonomiska ramar skall det således vara möjligt för kommunen att redan tidigt i rekryteringsarbetet ge den enskilde ett pålitligt besked om de inledande 50 studieveckornas studiefinansiering. Kostnaderna för den här föreslagna reformen beräknas uppgå till något mer än vilket motsvarar de kostnader som regeringen tidigare beräknat för den planerade studiestödsreformen för vuxna. Medel härför har avsatts enligt beslut med anledning av ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100, bet. 2000/01:FiU27, rskr. 2000/01:279). Avsatta medel beräknas ge kommunerna möjlighet att rekrytera motsvarande cirka 30 000 heltidsstuderande. Enligt regeringens bedömning kan flera studerande komma i åtnjutande av bidraget till följd av deltidsstudier och studier än . Regeringen avser att återkomma till anslagsfrågorna i budgetpropositionen . Kompensation för kommunernas hantering I enlighet med den gällande finansieringsprincipen skall kommuner inte åläggas nya arbetsuppgifter eller skyldigheter utan att de kompenseras för detta. Om statsmakterna fattar beslut, som medför ekonomiska konsekvenser för kommunsektorn, skall dessa således finansieras genom en ökning av statsbidragen. Flera kommuner, däribland , har i samband mer remissförfarandet påtalat att kommunerna måste tilldelas ökade resurser för sin medverkan i enlighet med förslaget. Det förslag som regeringen nu lägger fram innebär att kommunerna får en tydligare och mer framträdande roll jämfört med förslaget i remisspromemorian och kommunerna skall således ersättas för sin medverkan i beslutsprocessen I kostnaderna ingår handläggning av ärenden, information, uppföljning, statistik, arkivering etc. Regeringen anser att kommunerna bör kompenseras för sina ökade kostnader, i enlighet med finansieringsprincipen, inom ramen för de medel som avsatts för Regeringen avser att återkomma till denna fråga i Administrationskostnader för CSN och ÖKS Det särskilda uppföljningssystem som behövs för att hantera bidraget föranleder vissa kostnader för studiestödsmyndigheten. därför engångsvis redan ökats med för att ge myndigheten förutsättningar att förbereda det uppföljningssystem för Prop. 2001/02:161 vuxenstudiebidraget som är tänkt att införas fr.o.m. 2001/02:1, bet. 2001/02:UbU1, rskr. 2001/02:97). Förslaget om ett nytt rekryteringsbidrag bör sammantaget inte föranleda några ytterligare kostnader för myndigheten beträffande handläggningen av bidraget eftersom reformen bl.a. innebär att UBS avskaffas och därmed avlastas myndigheten. CSN har emellertid i sitt remissvar framfört krav på kompensation avseende implementeringskostnader och systemutveckling . har påpekat att det nya rekryteringsbidraget innebär att myndigheten får ett utökat ansvarsområde när rekryteringsbidraget införs och begär därför en resursförstärkning. Regeringen avser att närmare utreda myndigheternas behov av resursförstärkning för att hantera rekryteringsbidraget. Vid behov avser regeringen att återkomma med förslag om ökade resurser till de administrativa myndigheterna. 11 Uppföljning av reformen m.m. Regeringen bedömning: CSN bör följa och redovisa hur rekryteringsbidraget använts. bör, inom ramen för sin uppföljning av vuxenutbildningen, även redovisa rekryteringsbidragets effekter. En samlad utvärdering av verksamheten bör redovisas . Skälen för regeringens bedömning: CSN bör i samband med sin årsredovisning lämna en redovisning avseende hanteringen av bidraget. Av redovisningen skall det bl.a. framgå hur bidraget använts och till vem bidraget har riktats samt för vilken typ av utbildning. Genom redovisningssystemet blir det möjligt att följa att syftet med reformen efterlevs. Vidare ankommer det på att följa hur vuxenutbildningen utvecklas i förhållande till de nationella målen. Myndigheten har bl.a. som uppgift att följa och analysera resultaten av de insatser som genomförs för att stimulera kommunerna att rekrytera korttidsutbildade män och kvinnor till grundläggande och gymnasial vuxenutbildning. Inom ramen för denna uppgift blir det naturligt att beakta vilken effekt rekryteringsbidraget får i kommunerna. De årliga redovisningarna gör det möjligt för regeringen att följa verksamheten och värdera effekterna av reformen. Regeringens avsikt är att senast genomföra en samlad utvärdering av verksamheten. Regeringens förslag: Det särskilda utbildningsbidraget avvecklas vid utgången av 2002. Förslaget föranleder ändringar i annan lagstiftning. Regeringens bedömning: Det nya rekryteringsbidraget bör kunna lämnas fr.o.m. . bör även övriga författningsregleringar träda i kraft. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Det särskilda utbildningsbidraget (UBS) infördes i avvaktan på ett slutligt ställningstagande till det nya studiestödssystemet. Regeringen har i propositionen Om vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72) föreslagit att stödet avvecklas. UBS avvecklas alltså, som planerat, vid utgången av innevarande år. Förslaget medför ändringar i lagen (1962:381) om allmän försäkring, semesterlagen (1977:480), lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift, socialförsäkringslagen (1999:799), inkomstskattelagen (1999:1229), studiestödslagen (1999:1395) samt i ändringslagstiftning i vissa av dessa lagar. Författningsregleringen bör träda i kraft . Det innebär att rekryteringsbidraget bör kunna lämnas . Detta innebär också att kommunerna och CSN redan innan detta datum kan vidta vissa administrativa åtgärder för att systemet skall kunna tillämpas i sin helhet från och med årsskiftet. I kommunerna bedrivs redan nu ett aktivt arbete för att åstadkomma en flexibel vuxenutbildning. Som flera remissinstanser påpekat kommer särskilda åtgärder att behöva vidtas för att implementera systemet med ett rekryterande bidrag inom ramen för den uppsökande verksamheten. Regeringen förordar därför att kommunerna samarbetar med olika organ som arbetsförmedling, arbetsmarknadens parter, handikapp- organisationer, CSN m.fl. för att utveckla metoder och sprida kunskaper om rekryteringsbidraget. Enligt regeringens bedömning kommer förslagen som lagts fram i propositionen inte att få några konsekvenser i miljöhänseende. Förslaget till lag om rekryteringsbidrag till Grundläggande förutsättningar för bidrag 3 § Med regleringen i andra stycket avses att kommunerna skall lägga fast vilka principiella utgångspunkter som skall gälla för rekryteringsarbetet. För att få ett lokalt helhetsperspektiv är det önskvärt att kommunen samråder med lokala organ. Det innebär inte att samråd bör ske inför varje enskilt beslut, utan att det diskuteras vilka övergripande riktlinjer som skall gälla för rekryteringsarbetet, som är en del av kommunens uppsökande verksamhet. Kommunens prövning m.m. 15 § Av paragrafens första stycke framgår att rekryteringsbidraget beviljas efter ansökan. () beslutar om bidraget, men ansökningen skall lämnas in till sökandens hemkommun. Detta får till följd att handläggningen av ärenden om statligt rekryteringsbidrag inleds hos en kommun. Denna ordning är nödvändig för att säkerställa en snabb handläggning, vilket är viktigt när det gäller rekryteringsbidraget. Med hänsyn till att rekryteringsbidraget skall vara ett verktyg i kommunernas uppsökande verksamhet får kommunerna härigenom ett avgörande inflytande över vilka som kommer att erhålla rekryteringsbidrag. Av andra stycket framgår att kommunen skall pröva om den sökande har förutsättningar att få rekryteringsbidraget. under handläggningen beakta att resursramen inte överskrids, så att sökanden inte inges fel uppfattning om möjligheten att få bidraget. andra stycket anges även att kommunen skall ansvara för att ansökningen och kommunens bedömning huruvida sökanden uppfyller de krav kommunen har att pröva översänds till CSN. Mot bakgrund av den tudelade handläggningen och att det är CSN som beslutar om rekryteringsbidrag är det angeläget att kommunen möjligt skickar över ansökningen och meddelar sitt ställningstagande, så att CSN kan påbörja sin handläggning. Kommunen skall underrätta även sökanden om Ett bärande moment i lagens handläggningsbestämmelser är att kommunerna skall kunna lämna så långtgående besked som möjligt till sökandena när det gäller utsikterna att få rekryteringsbidrag. Kommunerna måste därför ges möjlighet att genom direktåtkomst inhämta vissa personuppgifter hos CSN, så att kommunens bedömningar beträffande möjligheterna att få bidrag blir tillförlitliga för den enskilde. 2001/02:161 De uppgifter som kommer att finnas tillgängliga för kommunens handläggare är inte av integritetskänslig art, utan gäller tidigare studier, slag av utbildning, förbrukade veckor med rekryteringsbidrag samt om studiestöd har beviljats tidigare. Uppgifterna är nödvändiga för att den kommunala handläggarens preliminära besked till sökanden skall kunna lämnas snabbt och vara korrekt. Direktåtkomst får handhas enbart av de kommunala tjänstemän som på grund av sitt arbete med rekryteringsfrågor måste ha tillgång till nu aktuella personuppgifter. Det förtjänar att påpekas att direktåtkomsten inte medför någon utvidgning av kommunens prövning. Informationen från CSN skall bara användas som ett underlag vid diskussioner med den sökande om möjligheterna att komma i fråga för rekryteringsbidrag. I första stycket anges att det är CSN som beslutar i frågor om rekryteringsbidrag. För att CSN skall kunna lämna bidrag gäller enligt andra stycket dels att kommunen har kommit fram till att förutsättningarna i 3 § är uppfyllda (punkten 1), dels att övriga förutsättningar för bidrag, vilka CSN prövar, är uppfyllda (punkten 2). Kommunens ställningstagande i sin del är alltså bindande för CSN. I detta sammanhang måste också nämnas att enligt 1 § får bidrag bara lämnas i mån av tillgång på medel. Detta innebär att en ansökan kan komma att avslås på den grunden att medlen har förbrukats, även om kriterierna för att få bidraget är uppfyllda. CSN har det yttersta ansvaret för att resursramen inte överskrids. I tredje stycket klargörs att CSN inte kan lämna rekryteringsbidrag om kommunen i sin prövning funnit att kriterierna inte är uppfyllda. Kommunens ställningstagande är alltså bindande för CSN oavsett prövningens utgång. I första stycket anges att CSNs beslut i ärenden om rekryteringsbidrag får, med ett undantag, överklagas hos . Undantaget avser de avslagsbeslut som har sin grund i att kommunen vid sin prövning enligt 15 § funnit att förutsättningarna för att erhålla bidraget inte är uppfyllda. Som nämnts i kommentaren till 17 § är denna bedömning från kommunen bindande för CSN. Dessa avslagsbeslut från CSN får alltså inte överklagas. När CSN har avslagit ansökningen på någon annan grund, får beslutet dock överklagas enligt huvudregeln i paragrafen. I stycket anges vidare att beslut av inte får överklagas. Av andra stycket framgår att kommunens ställningstagande enligt 15 § Prop. 2001/02:161 kan bli föremål för domstolsprövning enligt bestämmelserna om laglighetsprövning i 10 kap. kommunallagen (1991:900). Ändringarna är en följd av att en ny lag om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande föreslås och att rekryteringsbidraget i princip skall behandlas som studiemedel. Ett led i införandet av bidraget är också att det särskilda utbildningsbidraget avvecklas. Förteckning över remissinstanser som avgivit yttrande över promemorian Vuxenstudiebidrag Remissyttranden har kommit in från , , , , Nationellt centrum för flexibelt lärande, , , kommun, kommun, , , , , kommun, kommun, , kommun, , kommun, , kommun, kommun, , , , Föreningen , , Akademikers , i , Elevkårernas , statlig vuxenutbildning, , . Yttranden har dessutom kommit in från Guiderna (), stad, , Handikappförbundens Samarbetsorgan och . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2001/02:161 Rekryteringsbidrag vid vuxenstudier inför, ändrar, upp- Lag (0000:000) om 7 § första stycket 1