prop · GP03102 · 2002-04-17 00:00:00 — Med kommunägda företag avses företag där en eller flera kommuner har ett avgörande inflytande, dvs. äger av det röstetal som grundas på aktier, andelar eller dylikt. av de kommunägda företagen är verksamma som aktiebolag. Antal, miljarder kronor El-, gas-, värme- och vattenförsörjning Transport, magasinering, kommunikation Fastighets- och uthyrningsverks. Andra samhälls- & personliga tjänster -0,2 Hälften av de kommunägda företagen var verksamma inom fastighets- förvaltning. Det näst största verksamhetsområdet var el-, gas-, värme- och vattenförsörjning. Bäst resultat i kronor hade företagen inom fastig- hetsförvaltning samt företagen inom el-, gas-, värme- och vattenför- Det skiljer sig dock kraftigt åt mellan olika typer av kommuner, Skr. 2001/02:102 t.ex. har många kommuner med befolkningsminskning ekonomiska problem i bostadsbolagen. Syftet med koncernredovisning är att ge en mer heltäckande bild av en kommuns ekonomi, vilket också ger möjlighet att jämföra olika kommuner oavsett val av verksamhetsform. Antalet kommuner som sammanställer koncernredovisningar har ökat från 18 stycken 1988 till 2000. Endast fem kommuner saknar bolag och upprättar därmed inte koncernredovisning. I diagram 2.8 visas kommunens respektive koncernens resultat före extraordinära poster åren 19972000. Diagram 2.8 Resultat före extraordinära poster Miljarder kronor i löpande priser Kommunkoncernernas resultat uppgick till 2000, att jämföra med kommunernas resultat, som var . Resultatet för både kommun och koncern har blivit bättre . Resultatet varierar emellertid kraftigt mellan olika kommungrupper. Diagram 2.9 Resultat före extraordinära poster 2000 per kommungrupp. I storstäder, förortskommuner och större städer är koncerners resultat betydligt bättre än kommunens. Det beror på att dessa kommuner, ofta har en mer omfattande koncernverksamhet och att den verksamhet som man valt att bolagisera har en högre grad av avgiftsfinansiering än de verksamheter som bedrivs i förvaltningsform. På koncernnivå uppgick t. ex. resultatet före extraordinära poster för storstäder till per invånare. Det var mer än dubbelt så mycket som motsvarande resultat på kommunnivå för denna grupp. För gruppen glesbygds- kommuner redovisade koncernen ett negativt resultat. Landstingens verksamhet som bedrivs i företagsform är betydligt mindre i omfattning än i kommunerna. Landstingsägda bolag hade 2000 totalt en omsättning på , en ökning med jämfört med året innan. Antalet företag minskade sam- tidigt från 97 till 93. 2.6Resultatet i enskilda kommuner och landsting Av diagram 2.10 framgår att antalet kommuner med positivt resultat varierat mellan 80 och 125 . ökade antalet till 177, delvis som en följd av en gynnsam intäktsutveckling detta år. En annan bidragande orsak är att 2000 var som det kommunala balanskravet gällde. ökade antalet kommuner med positivt resultat ytterligare till preliminärt 198. Antalet kommuner som fastställt en budget i balans är emellertid fler än vad utfallet visar. Diagram 2.10 Antal kommuner med positivt resultat Diagram 2.11 Resultat före extraordinära poster 2001 En analys av skillnaderna mellan kommungrupper visar att de större kommunerna sammantaget har bättre resultat, och att de mindre kommunerna, framför allt i glesbygden har sämre resultat. Detta framgår även av nedanstående diagram, där kommunernas resultat före extraordinära poster är grupperade efter kommunstorlek. Diagram 2.12 Resultat före extraordinära poster 2001 för kommuner efter befolkningsstorlek Kommunstorlek, tusental invånare I diagram 2.13 visas resultatet i kronor per invånare och befolkningsförändringar . Diagram 2.13 Resultat 2001 och befolkningsförändring under 10 år Kronor per invånare och procentuell befolkningsförändring Kommuner med en befolkningsökning som överstiger ingår ej Av diagram 2.13 kan man se att det inte finns något tydligt samband mellan befolkningsförändring och resultat. Dock redovisar kommuner med befolkningsökning ett något bättre resultat än de kommuner som har befolkningsminskning. Bland de kommuner som har befolknings- minskning finns kommuner med både bra och dåliga resultat. Samtliga kommuner som redovisar ett underskott överstigande per invånare har dock haft en minskande befolkning. De kommuner som har såväl liten befolkning som befolkningsminskning har i större utsträck- Skr. 2001/02:102 ning ett sämre resultat är andra kommuner. förbundets rapport , Växa och krympa, är sambandet mellan det ekonomiska resultatet i kommunerna och befolkningsförändring svagt trots att både minskande och ökande befolkning leder till mer- kostnader. När det gäller kommuner med befolkningsminskning verkar, enligt rapporten, de kommuner som finns i näringspolitiskt svaga regioner ha störst bekymmer. Av diagram 2.14 framgår antal landsting med positivt resultat åren 1997 2001. Diagram 2.14 Antal landsting med positivt resultat åren 19972001 Antal landsting med positivt resultat ökade 2000 och 2001. Tio landsting hade en ekonomi i balans 2001. , och uppvisar de starkaste resultaten. Sju landsting hade ett under- skott som översteg av nettokostnaderna. Störst underskott hade , , och . Underskotten i och motsvarar tillsammans nästan hela landstingssektorns redovisade underskott 2001. redovisar ett positivt resultat efter skattehöjningen 2001 med . Ledarskapet är ofta avgörande En studie genomförd 2001 av och vid Förvaltningshögskolan i fattiga och de rika visar att ekonomiska problem inte enbart förklaras av ogynnsamma och Rapporten baseras på enkätstudier och Enkäter har skickats till 38 kommuner och landsting med ekonomiska problem och till 11 kommuner och landsting med god Studierna visar på betydande skillnader i interna förhållanden mellan de svaga och starka kommunerna. På ledningsnivå kan skillnader Skr. 2001/02:102 i kompetens och kunskaper noteras. I synnerhet framkom att nämnd- politikerna i ekonomiskt svaga kommuner ofta har begränsad förmåga att leda sin förvaltning. Skillnaderna är betydande mellan de svaga och starka kommunerna avseende samarbete inom kommunfullmäktige, kommunstyrelsen, mellan kommunstyrelsen och nämndpolitikerna samt mellan nämndpolitiker från olika nämnder. Generellt tycks politiker och tjänstemän i de starka kommunerna vara mer benägna att uttrycka missnöje med ekonomiska underskott. Det är mer ovanligt att man i de svaga kommunerna uttrycker missnöje med obalans i ekonomin. Enkäten indikerar att man i de starka kommunerna värderar ekonomi i balans högre än god kvalitet och hög tillgänglighet på verksamheten. Det omvända gäller för de ekonomiskt svaga kommunerna. Kommundelegationen (Fi 1999:09) lyfter i sin slutrapport fram att det lokala, politiska ledarskapet och ledarskapet i förvalt- ningen är av avgörande betydelse för hur framgångsrikt en kommun eller ett landsting lyckas lösa sina problem, oberoende av om förutsätt- ningarna är goda eller dåliga. De skriver också att det sannolikt finns en nedre gräns för hur liten en kommun kan vara för att det ska finnas ekonomiska och andra förutsättningar för att bedriva verk- samhet. 2.7Kommunala köp av verksamheter fortsätter att öka Totalt utgör köp av verksamhet 2000 av kommunernas totala driftskostnader. var motsvarande andel . skedde dock en stor ökning av tillfällig karaktär, som främst berodde på att kommun köpte verksamhet från och köpte verksamhet från ett kommunalförbund. har kommunernas kostnader i löpande priser för köp av verksamhet ökat från till . ökade kommunernas totala driftskostnader med . I diagram 2.15 visas från vilka kommunerna köpt verksamheten av . Diagram 2.15 Kommunernas köp av verksamhet Miljarder kronor i löpande priser Kommunerna köper i första hand verksamhet av övriga, dvs. ej kommun- ägda företag och organisationer samt andra kommuner och kommunal- förbund. Det handlar om köp av platser vid behandlings- hem för missbrukare, bostad med särskild service för person med beslut enligt LSS, friskolor osv. Övriga företag och organisationer har mer än fördubblat sin andel och var 2000 den aktör som kommunerna köpte mest verksamhet av. Tabell 2.3 Antal personer som får omsorg i och enskild regi Tusentals personer och procent Källa: Äldre- vård och omsorg 2000. (2001). I arbetskraftsundersökning () redovisas bl.a. antalet sysselsatta i kommunala myndigheter. Sysselsatta i kommunala bolag ingår således inte. är en urvalsundersökning, vilket innebär att denna statistik är behäftad med viss osäkerhet. Diagram 2.16 Sysselsättningsutvecklingen för kommunsektorn 1987-2001 I diagram 2.16 ingår även kyrkan i kommunsektorn . Över- föringen av de 22 000 sysselsatta inom kyrkan till hushållssektorn för- klarar nedgången 2001. Antalet sysselsatta i kommunsektorn var som högst 1990. Därefter minskade antalet sysselsatta fram till början av 1997, bl.a. som en följd av de försämrade ekonomiska förutsättningarna . Sjukfrånvaron minskade också vilket påverkade personal- behovet. har kommunernas och landstingens köp av materiel och tjänster ökat . vände sysselsättnings- utvecklingen åter uppåt i kommunsektorn, men utvecklingen har stagnerat enligt . Sysselsättningsutvecklingen påverkas även av att delar av verk- samheten som tidigare bedrivits i myndighetsform i stället organiseras i aktiebolagsform (s.k. bolagisering). De anställda räknas då, som nämnts ovan inte längre till kommunsektorn (kommunala myndigheter). Antalet anställda i kommunägda företag var 2000 knappt 43 000. Jämfört med året innan är antalet i stort oförändrat. minskade antalet anställda i kommunägda företag med ca 4 600 personer. och sammanställer statistik över antalet anställda i kommuner och landsting per . I diagram 2.17 har antalet anställda räknats om till års- arbetare. Diagram 2.17 Antal årsarbetare i kommuner och landsting Folktandvården i , och , och . har antalet årsarbetare i landstingen minskat med över 120 000 personer som antalet i kommunerna ökat med närmare 30 000. I dessa förändringar ingår de omfattande huvud- mannaskapsöverföringar som ägt rum . Antalet anställda inkl. timavlönade var 2000 drygt en miljon, varav 750 000 i kommunerna. Andelen deltidsanställda och timavlönade i kommuner och landsting är högre än i andra sektorer. Omräknat till årsarbetare är antalet anställda 822 000. har antalet timanställda och deltidsanställda minskat i landstingen, medan antalet har ökat i kommunerna. har landstingen minskat antalet deltidsanställda med ca 3 300 personer och antalet timanställda med ca 1 300 personer. Antalet anställda totalt är oförändrat till följd av en lika stor ökning av de heltids- anställda. Den ökade sysselsättningsgraden har lett till att antalet års- arbetare ökat med drygt 2 000. har antalet deltids- anställda i kommunerna ökat med 2 000 personer, men antalet timan- ställda minskat med 3 000 personer. har de heltidsanställda minskat med 2000 personer. Antalet anställda totalt har sjunkit med 3 000 personer. Omräknad till årsarbetare är nedgången endast 400 personer. Att det inte sker någon större ökning av antalet anställda i kom- munerna beror enligt en rapport från bl.a. på att det i vissa delar av landet sker befolkningsminskningar, vilket på- verkar antalet anställda, men också att verksamhet har bolagiserats eller lagts ut på entreprenad. Enligt skedde en ökning av antalet sysselsatta främst inom skola, vård och omsorg dvs. inom de verksamheter där det råder brist på personal. har börjat inhämta statistik om sjuk- frånvaro från den offentliga sektorn. har SCB enbart redovisat sjukfrånvaro från den privata sektorn. Diagram 2.18 Genomsnittlig andel frånvarande avseende sjukfrånvaro av totalt antal anställda efter sektor 2001 Jämfört med andra sektorer är kommunerna och landstingen de arbets- givare som har den högsta sjukfrånvaron, medan staten har den lägsta sjukfrånvaron. En del av den högre sjukfrånvaron i kommuner och lands- ting kan sannolikt förklaras av att köns- och åldersstrukturen skiljer sig från övriga sektorer. 2.9Jämn inkomstfördelning mellan länen Det nuvarande utjämningssystemet för kommuner och landsting infördes , tillsammans med ett nytt generellt statsbidrag. I systemet ingår även särskilda införanderegler. Utjämning sker genom att kommuner och landsting med en skattekraft (beskattningsbar inkomst per invånare) över genomsnittet och/eller goda strukturella förutsättningar (befolknings- struktur, sociala förhållanden och bebyggelsestruktur m.m.) betalar en utjämningsavgift till staten. Kommuner och landsting med en skattekraft som är lägre än genomsnittet och/eller som har sämre strukturella förutsättningar erhåller ett utjämningsbidrag från staten. Omslutningen i systemet framgår av tabell 2.4. Den beloppsmässigt största delen är det generella statsbidraget som i huvudsak betalas ut med ett enhetligt belopp per invånare till varje kommun respektive till varje landsting. För kommunerna fördelas även en mindre del av det generella stadsbidraget i förhållande till antalet barn i skolåldern och antalet äldre. Inkomst- utjämningen är den del som ökar mest, med . Det beror på att både skattekraften och antalet invånare ökar snabbare i , som är det län som har högst skatteunderlag Skr. 2001/02:102 per invånare. Tabell 2.4 Omslutning i utjämningssystemet Miljarder kronor i löpande priser. Diagram 2.19 visar den länsvisa omfördelningen i systemet 2002 för kommuner och landsting sammantaget. Varje län är mottagare av bidrag från staten om man ser till summan av generellt statsbidrag, inkomst- utjämning, kostnadsutjämning och införandetillägg. Inkomstutjämningen är den del i systemet som svarar för den största omfördelningen. län är det enda län som har en skattekraft som är högre än den genomsnittliga i riket och är därför bidragsgivare. Övriga län är samman- taget bidragsmottagare även om det finns kommuner i andra län som har en skattekraft som överstiger riksgenomsnittet. Kostnadsutjämningen omfördelar mindre pengar men har ändå stor betydelse för vissa kommuner och landsting med höga strukturella kostnader. Även in- förandereglerna har stor betydelse för vissa kommuner och landsting, främst i och . Diagram 2.19 Omfördelning i statsbidrags- och utjämningssystemet , kommuner och landsting länsvis Utjämningssystemet bör dock sättas i ett större sammanhang. Det är först när man studerar summan av statsbidrag, utjämning och skatteintäkter som effekten av utjämningen framgår. Diagram 2.20 visar summan av Skr. 2001/02:102 skatter, generella statsbidrag och utjämning för kommunerna och lands- tinget sammantaget i respektive län. Inkomsterna varierar mellan 49 000 och 58 000 per invånare. Diagram 2.20 Inkomster av skatter och statsbidrag 2002, kommuner och landsting länsvis Källa: och . Skillnaderna i inkomster förklaras främst av skillnader i utdebiterings- nivå. Skillnader i skattekraft har mindre betydelse till följd av den mycket långtgående inkomstutjämningen. Vid samma utdebiteringsnivå skulle skillnaden i skatteinkomsten efter utjämning ligga i intervallet 99 av genomsnittet. Även kostnadsutjämningen påverkar inkomsterna i stor utsträckning. De som har höga strukturella kostnader får ett bidrag i kostnadsutjämningen och vice versa. 2.10Särskilda insatser viktiga för att hjälpa de ekonomiskt svagaste kommunerna och landstingen har särskilda medel ställts till regeringens förfogande för att skapa möjligheter att i rekonstruktivt syfte tillfälligt bistå kommuner och landsting som på grund av speciella omständigheter kan hamna i en särskilt svår ekonomisk situation. De beslut som fattats avseende 2001 redovisas i tabell 2.5. Tabell 2.5 Medel som fördelats av regeringen Regeringen beviljade i bidrag till till följd av översvämningar. Med anledning av de översvämningar som skedde i södra beslutade regeringen att bevilja ca till 15 kommuner i det aktuella området. Tillfälligt statsbidrag för LSS-verksamhet har 53 kommuner erhållit statsbidrag om sammanlagt . Ett extra statsbidrag för särskilt kostnadskrävande insatser på administreras av . Social- styrelsen beviljade 56 kommuner bidrag. utgår ett omställningsbidrag för landsting vars befolkning minskat med . Omställningsbidraget utgår med per invånare i för varje procentenhet med vilken minskningen av befolkningen överstiger . fick 7 landsting dela på . Ett bidrag till förebyggande hiv/aidsverksamhet i storstadsregionerna har utgått alltsedan 1998. I budgetpropositionen lämnades inget förslag om ett sådant bidrag. gav emellertid till känna att bidraget till hiv-preventivt arbete i storstadsregionerna borde värnas även . beslutade regeringen om bidrag på sammanlagt för hiv-preventivt arbete som fördelas till 3 landsting och 3 kommuner. Ett 10-tal kommuner har inkommit till regeringen med ansökningar om särskilt stöd av olika anledningar. beviljats medel för att lösa sin skuldsituation och kommun har fått medel för att hantera extrakostnader inom Ett flertal kommuner har sökt stöd för höga kostnader till följd av kraftig befolkningsökning. Samtliga har fått avslag. Uppföljning av Kommundelegationens ärenden En särskild utredare har i uppdrag att följa utvecklingen i de 36 kommuner och 4 landsting som har slutit avtal med staten med vissa villkor för utbetalning av ett särskilt statsbidrag till omstrukturerings- kostnader efter Kommundelegationens beredning. melserna skall kommunerna och landstingen vidta åtgärder för att sänka bruttokostnadsnivån och uppnå ekonomisk balans senast i bokslutet för I en rapport som överlämnats till regeringen gör utredaren bedömningen att en majoritet kommer att klara överenskommelserna Överenskommelserna har för merparten av kommunerna och landstingen i gruppen fungerat som ett bra stöd för att komma igång med En majoritet av kommunerna och landstingen följer den tidplan som de satt upp för arbetet. Vissa kommuner har konstaterat att större besparingar än de som överenskommits behöver göras för att få en ekonomi i balans. De som lyckats bäst har satsat på att genomföra förändringen snabbt för att undvika en långdragen och påfrestande process som tär på organisationen. Utredaren ser också tecken på att landstingens förändringsarbete verkar tyngre att genomföra vilket kan bero på att de har större organisationer som skall förändras. haft stora svårigheter att klara förändringsarbetet och har en särskild utredare till sitt förfogande. Överenskommelsen med staten har därför I Bostadsdelegationens uppgifter ingår bl.a. att överlägga med enskilda kommuner om lämpliga åtgärder och villkor för stöd för att t.ex. möjliggöra en rekonstruktion av kommunens bostadsföretag. slutade delegationen att ta emot ansökningar och har under arbetat med att slutföra förhandlingar med de kommuner som inte varit färdiga. kommuner ansökt om stöd. Staten har slutit avtal med 39 av dessa samt beviljat bidrag på . har 6 avtal och 5 tilläggsavtal träffats och bidrag på beviljats. Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och vård på lika villkor för hela befolkningen. Den sammantagna bilden av för- hållandena inom hälso- och sjukvården kännetecknas bland annat av en god medicinsk kvalitet, upplevda brister vad gäller tillgängligheten och svårigheter att rekrytera och behålla personalen. legitimerades ett rekordstort antal läkare. har det skett en ökning med ca 20 500 årsarbetskrafter inom landstingens hälso- och Trots detta fortsätter mängden vakanser att vara stor. De totala kostnaderna för hälso- och sjukvårdsändamål uppgick 2000 till , vilket är en ökning från föregående år. Kostnaderna för sjukvården per invånare varierar mellan de olika landstingen. Skillnader finns också avseende vård- tidernas längd och vårdnivån. Tandhälsan blir allt bättre hos befolkningen. decennierna har förbättringarna varit störst vad gäller barn och Det skrivs ut en större mängd läkemedel till kvinnor men kostnaden per förskrivet läkemedel är högre för män än för kvinnor. uppgick kostnaderna för läkemedelsförmånen till knappt 17 miljarder kronor, en ökning med jämfört med . Enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) är det övergripande målet för hälso- och sjukvården en god hälsa och vård på lika villkor för hela Vidare anges att hälso- och sjukvården ska: vara av god kvalitet och tillgodose patientens behov av trygghet, vara lätt tillgänglig, bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet, främja goda kontakter mellan patienten och hälso- och Dessutom vården och behandlingen så långt det är möjligt utformas och genomföras i samråd med patienten. Enligt beslut finns en allmän prioriteringsregel i hälso- och sjukvårdslagen som fastlägger att den som har det största behovet av hälso- och sjukvården skall ha företräde till vården. detta beslut har, med etiska principer som grund, riktlinjer lagts fast för prioriteringar inom hälso- och sjukvården. I den proposition om nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården, som antagits av , betonas att tillgängligheten och kvaliteten i hälso- och sjukvården skall förstärkas (prop. 1999/2000:149 bet. 2000/01:SOU5 rskr. propositionen (prop. 2001/02:1) anges att vårdens kvalitet och tillgänglighet ska förbättras. Det övergripande målet för tandvården liknar till stora delar de mål som uppställs i hälso- och sjukvårdslagen. I tandvårdslagen (1985:125) anges att målet för tandvården är en god tandhälsa och en tandvård på lika villkor för hela befolkningen. I läkemedelslagen (1992:859) saknas målparagrafer av det slag som återfinns i hälso- och sjukvårdslagen och tandvårdslagen. att ett läkemedel skall vara av god kvalitet och ändamålsenligt. läkemedel är ändamålsenligt om det är verksamt för sitt ändamål och vid normal användning inte har skadeverkningar som står i missförhållande till den avsedda effekten. Förutom målbeskrivningen i läkemedelslagen finns även uttryckta krav på att ett läkemedel skall vara kostnads- I föreskrifter om fastställande av pris på läkemedel m.m. anges att skall ta hänsyn till bland annat läkemedlets eller varans förväntade medicinska och hälso- har hälso- och sjukvården förmått förbättra både tillgängligheten och kvaliteten. Bakom framstegen ligger en förändrad arbetsfördelning där rader av sjukdomstillstånd som tidigare krävt lång- varig sluten vård numera sköts i öppen vård. patienter som behöver långvarig uppföljning och stöd för kroniska sjuk- domar i större utsträckning inom primärvården . också alla de, framför allt äldre, som vårdas i hemmet eller i särskilt boende, ofta med flera samverkande sjukdomar, men också yngre långtidssjuka som vårdas hemma. Denna strukturomvandling är emellertid i vissa avseenden ofullgången och som ett av de största problemen nämns primärvårdens otillräckliga Köerna till planerade operationer har också växt. att man inom hälso- och sjukvården kan behandla många fler än för bara minskar också den upplevda tillgängligheten. på hälso- och sjukvårdens framgångsparadox kan nämnas att antalet operationer för grå starr fördubblats som väntetiderna förlängts lika mycket. I och med att den medicintekniska utvecklingen går framåt ökar anspråken på hälso- och sjukvården och gapet mellan vad som vore möjligt och vad som verkligen görs ökar. exempel på enheter där resurserna inte alls räcker till för godtagbar vård och omvårdnad kan konstateras att det på sina håll finns ett gap mellan vad som borde vara ekonomiskt möjligt och vad som faktiskt görs. (Hälso- och sjukvårdsrapport , ) finns det sålunda inom vissa delar av hälso- och sjukvårdssektorn ett behov av resurstillskott och inom andra ett utrymme för effektivisering och rapporterar (Årsredovisning 2001, ) om problem med oklara mål för exempelvis primärvården från den politiskt- administrativa sjukvårdsledningen, vilket leder till målkonflikter och Det finns en betydande klyfta mellan olika nivåer i styrningskedjan; allt från lagstiftningens prioriteringsanvisningar, hur vården reellt styrs politiskt-administrativt på lokal nivå och ner till hur Skr. 2001/02:102 den sedan bedrivs praktiskt. I praktiken tolkas de lokala vårdpolitiska