prop · GP03158 · 2002-03-19 00:00:00 — Vidare har polisregisterlagstiftningen varit föremål för översyn och uppföljning. lämnade sitt betänkande Behandling av personuppgifter i polisens verksamhet (SOU 2001:92) till regeringen. Detta betänkande bereds i . Även polisens möjlighet att få bistånd av Försvarsmakten har varit fö- remål för översyn. lämnades betänkandet Stöd från Försvarsmakten (SOU 2001:98) till regeringen. Se vidare avsnitt 10.6. kan beredskapspoliser som slutit avtal med , efter regeringens medgivande, kallas in till tjänstgö- ring då samhället har utsatts för eller riskerar att utsättas för särskilt svåra och påfrestande situationer från ordnings- och säkerhetssynpunkt. Det rör sig om extrema och allvarliga situationer av närmast nationell omfattning där polisens vanliga personella resurser inte räcker till. De situationer som avses är sådana där det krävs att insatser från flera olika myndighe- ter och organ samordnas för att kunna hantera situationen. Mot bakgrund av bl.a. oroligheterna i samband med Europeiska rådets möte i tillkallade regeringen en kommitté (dir. 2001:60) för att se över polisens möjligheter att förebygga och bekämpa allvarliga ordningsstörningar. I uppdraget ingår att överväga om det finns anledning att utvidga möjligheterna att använ- da beredskapspoliser i fredstid. Kommittén skall slutredovisa sitt uppdrag . På regeringens uppdrag har , Försvarsmakten, Kust- bevakningen, , i och , med bistånd av , gemensamt belyst behovet av och möjligheterna till att samutnyttja sina resurser vid hantering av allvarliga olyckor och särskilda samhälleliga kristillstånd på . Myndighe- terna föreslår att ett samgrupperat centrum för samverkan inrättas på . Sårbarhets- och säkerhetsutredningen har i sitt betänkande Sä- kerhet i en ny tid (SOU 2001:41) tillstyrkt vad myndigheterna föreslagit. Även Försvarsberedningen har i sin . 2001/02:158 struktur för ökad säkerhet nätverksförsvar och krishantering (Ds 2001:44) förordat myndigheternas förslag. Regeringen har uppdragit åt , , , , i och att inleda en försöksverksamhet på , som bl.a. innebär att inrätta ett samver- kanscentrum kallat GotSam, i huvudsak i enlighet med den av myndighe- terna gemensamt framtagna rapporten resurser på (dnr Fö2001/990/). Regeringens bedömning: står i stort väl rustat i kampen mot terrorism. Genom Säkerhetspolisens arbete finns det en god överblick över olika terroristorganisationers verksamhet. Hotbilden när det gäll- er internationell terrorism riktad mot bedöms som låg. Polisväsendet har både på lokal och nationell nivå planer för polis- insatser vid särskilda händelser, t.ex. terroristangrepp. Skälen för regeringens bedömning Den kan användas även vid annan polisverksamhet än terrorism, om det kan ske med hän- syn till huvuduppgiften att bekämpa terroraktioner i . Vissa svagheter har identifierats när det gäller beredskapen för en ter- roristattack med nukleära, biologiska eller kemiska vapen. En arbets- grupp inom med representanter för bl.a. Rikspolissty- relsen har lämnat en rapport i vilken konstateras vilka åtgärder som snabbast och till lägst kostnad leder till en förbättrad allmän beredskap mot NBC-händelser. Rapporten bereds i Regeringskansli- et. Hotens och riskernas karaktär Det finns transnationella terroristnätverk som har förmåga att utföra ter- roristattentat i . Dessa har funnits representerade länge i och flera individer som ingår i dem står under Säkerhetspolisens uppsikt. Det rör sig dels om individer som reser på kurser och möten hos terro- ristorganisationer i andra länder, dels om individer som har olika typer av kontakter med kända ledare inom olika terrornätverk och organisationer. Bland annat på grund av Säkerhetspolisens uppsikt över dessa individer är det inte sannolikt att de kommer att genomföra terroristattentat i Sve- rige. Även terroristnätverk utomlands har förmåga att genomföra terror- dåd riktade mot . Det finns en stor risk för att också grupper i som inte står under Säkerhetspolisens bevakning, eller inte ens är kända av Säkerhetspolisen, har denna förmåga. mer dock att vare sig de i boende med terroristanknytning, ut- Prop. 2001/02:158 ländska terrornätverk eller de inhemska grupper som har deltagit i trä- ning utomlands har för avsikt att genomföra terrordåd i landet. Beträffande hotet från inhemska extremistmiljöer gör Säkerhetspolisen bedömningen att det finns aktörer med avsikt att angripa det svenska statsskicket, men att deras förmåga i de sammanhangen är så begränsad att det inte går att tala om ett hot mot det demokratiska styrelseskicket. Däremot kan inhemska extremistmiljöer utgöra ett hot mot rikets inre säkerhet i termer av deras avsikt och förmåga att genom våld eller hot om våld försöka påverka statens företrädare och genom att angripa enskilda individers medborgerliga fri- och rättigheter. Säkerhetspolisen bedömer att den generella hotbilden från såväl transna- grupper som inhemska extremistgrupper vad gäller terrorattentat mot svenska intressen är låg Ansvarsförhållanden framgår av regeringens skrivelse Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred (skr. 2000/01:52). Lagstiftningsåtgärder m.m. med anledning av terroristattackerna i säkerhetsråd antog resolution (2001). Resolutionen tar sikte på åtgärder för att förebygga terro- risthandlingar och förhindra att sådana handlingar begås. I resolutionen ställs krav bl.a. på att ekonomiska tillgångar som tillhör någon som begår eller försöker begå terroristhandlingar eller medverkar till sådana hand- lingar skall spärras. Den innehåller också ett förbud mot att tillhandahålla sådana personer ekonomiska tillgångar och finansiella tjänster. Resolu- tionen har genomförts i EU genom två gemensamma ståndpunkter och en rådsförordning. Inom FN har en konvention för att bekämpa finansiering av terrorism utarbetats. Konventionen ställer krav på vissa lagändringar. Regeringen har beslutat proposition tillträde till internatio- nella konvention om bekämpande av finansiering av terrorism (prop. 2001/02:149) så att nödvändiga författningsändringar kan träda i kraft . Europeiska kommissionen presenterade två förslag till rambeslut. Det första avser gemensamma definitioner och straff vad gäller terro- rism. Vid det extrainsatta ministerrådet för rättsliga och inrikes frågor gav rådet den kommitté som anges i artikel 36 i Fördraget om Europeiska Unionen i uppdrag att utan dröjsmål samman- träda för att ingående granska förslaget. Behovet av snabba resultat be- kräftades av . för rättsliga och inrikes frågor nåddes också en politisk överenskommelse om förslaget. Rambeslutet ställer krav på lag- Prop. 2001/02:158 ändringar och regeringen har beslutat proposition antagan- de av rambeslut om bekämpande av terrorism (prop. 2001/02:135). Det andra förslaget gäller ett rambeslut om en europeisk arresterings- order. Rambeslutet har sin grund i slutsatserna från Europeiska rådets toppmöte i och är således inte inriktat specifikt på ter- roristfrågor eller tillkommet med anledning av terroristattackerna i . Instrumentet syftar till att ersätta det nuva- rande utlämningsförfarandet inom EU med ett avsevärt snabbare och mindre komplicerat system. Bestämmelserna i rambeslutet går ut på att en europeisk arresteringsorder från de rättsliga myndigheterna i en med- lemsstat dvs. en begäran om gripande och överlämnande av en efterlyst person skyndsamt och med få formaliteter skall verkställas av de rätts- liga myndigheterna i en annan medlemsstat. Medlemsstaterna åläggs att genomföra bestämmelserna i rambeslutet . nådde en politisk överenskommelse om den europeiska arresteringsordern. Regeringen har beslutat att till överlämna propositionen antagande av rambeslut om en europeisk arresteringsorder och om överlämnande mellan medlems- staterna (prop. 2001/02:18). Regeringen kommer att återkomma till med förslag till nödvändig lagstiftning. beslutade regeringen att tillkalla en särskild ut- redare med uppgift att se över samhällets beredskap och förmåga inför omfattande terroristattentat och andra liknande extraordinära händelser i . Till sitt förfogande har utredaren en referensgrupp med repre- sentanter för riksdagspartierna. Uppdraget skall redovisas . En särskild fråga är hur beredskapen vid en terroristattack med nukleä- ra, biologiska eller kemiska vapen (N- B- och C-vapen) fungerar. En så- dan attack ställer särskilda krav på polisen och en rad andra myndigheter. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av förmåga när det gäller skydd mot N-, B- och C- vapen. Den särskilde utredaren redovisade sitt uppdrag (Ds 1999:13). Utredaren konstaterade att polisverksamheten fyller en viktig roll i detta sammanhang. Av rapporten framgår dessutom att det finns vissa svagheter i beredskapen och att förmågan på NBC-området behöver förstärkas. 15.1Förbättring av elsystemets robusthet Regeringens bedömning: Under normala förhållanden har ett säkert elsystem. Samhällets ökade elberoende och elsystemets käns- lighet för extrema väderförhållanden och organiserade våldsangrepp innebär dock att ytterligare åtgärder bör vidtas för att öka elsystemets uthållighet. Sårbarhets- och säkerhetsutredningens förslag: En skyldighet in- förs för elproducenter att vidta förberedelser för att motverka fredstida leveransbortfall av el i huvudsak enligt den ordning som ligger till grund för elberedskapslagen. Utredningen anför att tillgången på reserveffekt har minskat. Det är tveksamt om tillgänglig effekt alltid är tillräcklig under vinterdagar med sträng kyla. En lösning med avgiftsfinansiering ter sig enligt utredningen godtagbar även för säkerhetsåtgärder som avser svåra påfrestningar på samhället i fred. En sådan lösning kan emellertid inte innebära att varje fredstida säkerhetsåtgärd skall finansieras med avgifter. Framför ett ren- odlat producentansvar har dock avgiftsfinansiering enligt utredningen den fördelen att kostnadsfördelningen har utsikter att bli förutsebar och rättvis, vilket underlättar elmarknadens funktionssätt såväl under normala förhållanden som i kris. Remissinstanserna: Ett fåtal remissinstanser har bemött förslagen po- sitivt. har inget att erinra mot de förslag som utredningen lämnat i syfte att skärpa kraven på säkerhet och effekti- tillsynen på elområdet. anser att elberedskapslagen bör modifieras så att den gäller alla typer av hot, all- varliga krissituationer i fred liksom krig. Flertalet av de remissinstanser som har lämnat synpunkter på utred- ningens förslag i denna del har framfört tveksamheter eller bemött för- slagen huvudsakligen negativt. framhåller att de lag- stiftningsmässiga konsekvenserna av utredningens förslag inte har analy- serats tillräckligt. konstaterar att utredningen inte har analyserat behovet av författningsändringar på ett mer djupgående sätt. anser att höjda kostnader för att göra elnäten mindre käns- liga för exempelvis väderstörningar även fortsättningsvis skall egen- finansieras och att finansiering av åtgärder för att kunna möta väpnat angrepp samt andra allvarliga och därmed jämställda hot, exempelvis sabotage i fredstid mot viktiga delar av elförsörjningssystemet, skall ske med statliga medel. Skälen för regeringens bedömning: har struk- turella och administrativa förändringar skett inom elbranschen. Elmark- nadsreformen har lett till ett omfattande effektiviseringsarbete i företa- gen, vilket tagit sig uttryck i personalneddragningar och nedläggning av produktionskapacitet. Förändringarna på produktionssidan leder till att svårigheter kan uppstå att försörja Syd- och med el om långvariga och omfattande störningar skulle inträffa. De ansvariga myn- digheterna har noga följt utvecklingen på uppdrag av regeringen. För att motverka problem vid svåra väderstörningar till följd av den resurs- minskning som skett, har det traditionellt breda samarbetet mellan elföre- tagen och myndigheterna förstärkts ytterligare. Regeringen konstaterar att ett sådant samarbete är nödvändigt för att säkerställa en hög bered- skap vid alla typer av störningar. Regeringen anser att det är angeläget att detta fördjupade samarbete inordnas i den långsiktiga strategin för bered- skapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred och för höjd bered- skap. Det kan inte uteslutas att ytterligare statliga regleringsinsatser be- hövs på området. Det är dock viktigt att det pågående samarbetet mellan myndigheter och företag ges en möjlighet att lägga fast former och ansvar på frivillig På det sättet kan störst flexibilitet och effektivitet åstadkommas för framtiden. Det frivilliga samarbetet är särskilt viktigt för att en ökad be- redskap för anpassning på användningssidan skall kunna åstadkommas. Regeringen avser att noga följa och utvärdera samarbetet som ett under- lag för en analys av behovet av vidare reglering eller andra åtgärder. Regeringen vill vidare framhålla att ansvarsfördelningen inom elför- sörjningen är sådan att det är en uppgift för elföretagen att vidta de åtgär- der som krävs för att hålla en god leveranssäkerhet i fred. Myndigheter- nas föreskrifts- och tillsynsarbete vad gäller driftsäkerhet, elsäkerhet och nätverksamhet påverkar elföretagens arbete med leveranssäkerhet. Det ingår i Svenska kraftnäts uppgifter som systemansvarig att reducera ris- ken för tekniska störningar i elförsörjningen. Med systemansvar avses det övergripande ansvaret för att elektriska anläggningar samverkar drift- säkert så att balans, inom hela eller delar av landet, kortsiktigt upprätt- hålls mellan produktion och förbrukning av el. Enligt regeringens be- dömning finns ett tydligt samband mellan de beredskapsåtgärder som vidtas för situationer med höjd beredskap och åtgärdsbehovet för situa- tioner med svåra störningar i fredstid. Ett införande av särskilda regler om leveranssäkerhet i fredstid innebär vidare ett avsteg från de principer som kännetecknar den avreglerade elmarknaden. Mot bakgrund av elför- sörjningens avgörande betydelse för samhällets funktion avser emellertid regeringen noga följa hur sårbarheten i elsystemet utvecklas och vid be- hov pröva om det bör införas regler om leveranssäkerhet i fredstid. Regeringen avser att ge i uppdrag åt berörda myndigheter att redovisa fördjupade analyser och förslag beträffande möjligheterna att på kort sikt förbättra beredskapen. Uppdragen skall genomföras inom ramen för de långsiktiga uppdragen att utveckla en helhetssyn för elberedskapen vid svåra påfrestningar på samhället i fred och vid höjd beredskap. Medlen till får endast användas till åtgärder för höjd beredskap. Sårbarhets- och säkerhetsutredningen pekar på att till- gången på reserveffekt har minskat och menar att en lösning med avgifts- finansiering ter sig godtagbar även för säkerhetsåtgärder som avser svåra påfrestningar på samhället i fred. De insatser som görs för att lösa effektproblem bör enligt regeringens mening leda till betydande förbätt- ringar också av den civila beredskapen. Det kan dock enligt regeringens mening komma att krävas särskilda insatser speciellt inriktade mot att öka beredskapen vid fredstida kriser, t.ex. förbättring av förutsättningar- na för s.k. ö-drift. har som elberedskapsmyndighet vid- tagit sådana insatser, bl.a. genom att vidmakthålla driften av ett block i Kraftverk. I det följande redovisas ett antal ytterligare åtgärder som vidtagits och planeras av myndigheterna med anledning av tidigare uppdrag från reger- ingen. Vidare redovisas ett antal förslag som presenterat i en promemoria till regeringen , Förbättring av elsystemets robusthet. Regeringen anser att flera av dessa kan behöva övervägas. Regeringen avser att ge i uppdrag att åter- komma med en fördjupad beskrivning av dessa förslag och en redovis- ning av vilka åtgärder som enligt myndigheterna behöver vidtagas och vilka hinder som finns för att åstadkomma en tillräcklig beredskap. En fråga som särskilt bör studeras är metoder för att stimulera inrättande av reservkraft hos samhällsviktiga funktioner. Med utgångspunkt i denna fördjupade beskrivning avser regeringen överväga förslag till de eventu- Prop. 2001/02:158 ella kompletterande regler som kan behövas. Hotens och riskernas karaktär I stort sett alla delar av det svenska samhället är beroende av en väl fungerande elförsörjning med hög leveranssäkerhet. Därmed minskar toleransen för avbrott och störningar i elförsörjningen i hela samhället. Elavbrott kan leda till omfattande störningar i viktiga samhällsfunktioner och förorsaka betydande materiella skador och ekonomiska förluster hos kunderna. Det svenska elsystemet består av produktionsanläggningar och ett rikstäckande överförings- och distributionssystem. Det senare består av stamnät, ett mindre antal regionnät och ett stort antal lokalnät. Det allvar- ligaste hotet mot elförsörjningen i fredstid är extrema väderförhållanden samt sabotage mot vitala delar av elsystemet. Sådana angrepp kan leda till stora konsekvenser i samhället genom omfattande elavbrott. Fredstida störningar i elförsörjningen, som drabbar elkunder i form av elbortfall sammanhänger oftast med fel i elnäten på grund av storm eller snöoväder. Störningar i stam- och regionnät förekommer, men de medför sällan elbortfall för elkunder. Dessa störningar åtgärdas inom ramen för den normala driftberedskapen. Extrema väderförhållanden kan medföra omfattande skador och särskild kraftsamling av reparationsresurser kan krävas för att återställa elsystemets funktion. Standarden på de svenska ledningsnäten är generellt sett hög med låga avbrottsfrekvenser och relativt korta avbrottstider. Elsystemet är dock sårbart och svårt att skydda från omfattande och målmedveten förstörel- se. Organiserade angrepp mot vitala anläggningar kan medföra svåra störningar i elsystemet och kräva omfattande insatser för att återställa systemets funktion. En utförlig redovisning av ansvarsförhållanden inom området finns i re- geringens skrivelse Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred (skr. 2000/01:52). Bedömning av läget för beredskapen Det är inte möjligt att säkerställa en helt störningsfri elförsörjning. Sam- tidigt ökar elberoendet i samhället, bl.a. till följd av ett ökat krav på fun- gerande telekommunikationer och IT-system. Samhällsviktig verksamhet som oundgängligen skall fungera måste därför tillförsäkras tillgång till el för situationer då den ordinarie elförsörjningen inte fungerar. När det gäller normala förhållanden har ett säkert elsystem. Den höga elsäkerheten kan dock inte ens då garantera hundraprocentigt störningsfria elleveranser. Den pågående och planenliga uppbyggnaden av verksamheten har medfört förbättringar av förmågan under störda för- Det informations- och erfarenhetsutbyte som skett mellan ak- törer inom energisektorn har förbättrat förmågan till samordning. De åtgärder som på statsmakternas initiativ vidtas för att elförsörjning- en skall kunna upprätthållas och återupprättas vid höjd beredskap har positiv effekt även på den fredstida beredskapen, särskilt när det gäller skydd mot sabotage. Elsystemets känslighet för extrema väderförhållan- den och organiserade våldsangrepp innebär att ytterligare åtgärder bör vidtagas för att öka elsystemets uthållighet. Samhällets elberoende och elsystemets karaktär motiverar fortlöpande aktiva insatser för att minska sårbarheten. Elförsörjningen kan göras mindre sårbar genom att elsystemet görs än mer robust och motstånds- kraftigt i samband med om- och utbyggnad och införande av ny teknik inom elförsörjningen, samt genom en förstärkt beredskap och samverkan att vidta skadeavhjälpande åtgärder vid störningar. Ett antal åtgärder vid- tas och planeras för att minska sårbarheten inom elför- sörjningen. Leveranssäkerheten för en elkund beror på säkerheten i hela leverans- kedjan från kraftstation till kundens anslutningspunkt. Den svenska el- produktionen sker huvudsakligen i vattenkraftanläggningar i norra ge och i större värmekraftanläggningar i södra delen av landet. Eftersom det finns betydande stordriftsfördelar i elproduktionen är produktionen relativt centraliserad till stora anläggningar som ofta ligger långt från de huvudsakliga konsumtionsområdena. Elproduktionssystemet har under de senaste 10-årsperioderna inte orsakat några omfattande elavbrott. Dock har produktionsläget föranlett uppmaningar till elkunderna om återhållsamhet med elförbrukningen. Regeringen har uppdragit åt att se till att en hel- hetssyn utvecklas som omfattar beredskapsåtgärder såväl på den elopera- tiva sidan som på användarsidan och att åtgärder skall vägas emot var- andra gällande kostnader och effekt. I en delrapport till regeringen angavs att myn- digheten främst inom ramen för uppdraget kommer att arbeta vidare med bl.a. en för alla berörda myndigheter och aktörer gemensam tvärsektoriell helhetssyn på elförsörjningens säkerhet och beredskap. De antaganden som har gjorts inom det civila försvaret beträffande den sannolika till- gången på el vid höjd beredskap skall ses över. Myndigheten skall vidare verka för att organisatoriska former skapas för ett kontinuerligt och sys- tematiskt informationsutbyte mellan den eloperativa myndigheten och användarna inom totalförsvaret om eltillgångar och elbehov vid höjd be- redskap. För stamnätet är frågeställningarna om överföringsförmåga och robusthet mot olika former av störningar nära sammanhängande. Vid dimensione- ringen av nätet tas främst hänsyn till tekniska fel i anläggningar och vä- derberoende påverkan. Det ger en förmåga att även klara av störningar som beror på åverkan eller mer begränsade sabotagehandling- ar som kan riktas mot kraftförsörjningen. Robustheten bör ökas genom att identifiera svaga länkar och beroen- den som kan finnas i de tekniska funktionskedjorna och åtgärda dem. Därmed kan riskerna minskas för att samtidiga följdfel leder till omfat- tande systemstörningar. Andra åtgärder bör vara att ytterligare öka re- dundansen dvs. att minska konsekvenserna om enskilda komponenter måste kopplas bort vid fel. Ett antal enskilda åtgärder av betydelse för stamnätets sårbarhet vidtas . För att öka överföringsförmågan från övre och mellersta till studeras olika alternativ, bl.a. att ställverk byggs om till ett mera robust utförande. Utöver genomförda och pågåen- de kapacitetshöjande stamnätsprojekt utreds möjligheterna att öka över- föringsförmågan norrifrån till ytterligare genom en kombina- tion av nya kraftledningar och ny- eller ombyggnad av vissa ställverk. De ledningsprojekt som kan bli aktuella från och söderut är främst ombyggnader till av befintliga ledningar för lägre spän- ningar. Regeringen avser tillse att nödvändiga åtgärder vidtas. Förhållandena i de regionala näten har vissa likheter med de förhållan- den som råder i stamnätet. Vissa åtgärder i de regionala näten bedöms dessutom kunna stärka driften av stamnätet. En samordning av bered- skaps- och skyddsåtgärder i anläggningar som förenar stam- och region- nät är därför angelägen. Vissa lokalnät har varit utsatta för omfattande och långvariga elavbrott. Sedan föregående vinter har ett flertal insatser gjorts för att förbättra såväl beredskapen för att hantera stora lokala el- avbrott som informationsinsatser till kunderna. har tagit fram branschpraxis för informationsverksamhet i samband med större störningar och för förebyggande informationsinsat- ser inför framtida störningar i elförsörjningen. Inom ramen för arbetet med informationsinsatser ingår att etablera kommunikationskanaler till övriga media, kommuner och länsstyrelser. Branschen arbetar också med storstörningssamverkan. Det finns sju samverkansområden som geografiskt omfattar hela . Nätföre- tagen inom varje samverkansområde kommer att samarbeta för att snab- bare kunna åtgärda fel vid strömavbrott. Även medver- kar i detta samarbete. Inom ramen för storstörningssamverkan kommer nätföretagen i förhand överens om vilka resurser som finns till hands, hur dessa skall utnyttjas och vilka ersättningar som skall utgå för utnyttjandet av dessa resurser. Om en storstörning inträffar sammankallas direkt en ledningsgrupp som samordnar arbetet.