prop · GP0385 · 2002-01-17 00:00:00 — Detär i stället lämpligt att avvakta den utvärdering som skall göras avkommissionen för ytterligare ställningstagande i denna fråga.9 Ekonomiska konsekvenserSom framgått genomförs direktivet genom att en särskild lag om elektroniskapengar införs. Denna relativt omfattande reglering av bygger - i likhet med motsvarande lagstiftning för banker ochkreditmarknadsföretag - på grundprinciperna för på detfinansiella tjänsteområdet om krav på auktorisation, etableringsfrihet,hemlandstillsyn och ömsesidigt erkännande av minimiharmoniserade rörelseregler.Bankrörelselagen och lagen om finansieringsverksamhet innehåller dock en mängdrörelsespecifika regler som överhuvudtaget inte är tillämpliga på institut förelektroniska pengar, i stället har vissa särregler införts för dessa institut iden nya lagen. Sammanfattningsvis innebär den nya lagen att i huvudsak likaomfattande regler om tillstånd, verksamhet och tillsyn blir gällande pengar som för andra kreditinstitut.Ett införande av den nya lagen skulle av detta skäl i och för sig kunna innebära en avsevärt ökad arbetsbelastning för . Det kan dockkonstateras att antalet inhemska utgivare av elektroniska pengar som bedriver verksamhet som kommer att omfattas av lagen är begränsad till ett ytterst fåtal och att endast en svag tendens till en ökad sådan utgivning kan märkas. Påvissa utländska marknader är dessa institut vanligare förekommande. Det är docken öppen fråga i vilken utsträckning dessa utländska utgivare av elektroniskapengar har för avsikt att träda in på den svenska marknaden. Såvitt nu går attbedöma skulle således ett införande av den nya lagstiftningen om utgivning avelektroniska pengar endast medföra en viss mindre ökning av arbetsbelastningenför , bestående i föreskriftsarbete etc. Denna bedömninggäller i vart fall . Det finns dock skäl att noga följautvecklingen på marknaden för att kunna bedöma behovet av framtidaresursförstärkningar.Den nu skisserade marknadssituationen innebär att ett liknande resonemang kanföras beträffande övriga tänkbara konsekvenser av förslaget. Av särskildbetydelse för myndigheterna är naturligtvis eventuella framtida ändradeförutsättningar för stabiliteten och funktionen av de stora betalningssystemen.Så länge förekomsten av utgivna elektroniska pengar är ringa blir dock deekonomiska konsekvenserna försumbara och skall därför finansieras inom befintlig budgetram.10 Författningskommentarer10.1 Förslaget till lag om utgivning av elektroniska pengar1 kap. Inledande bestämmelserTillämpningsområde1 §Lagen innehåller bestämmelser om utgivning av elektroniska pengar. Det är endast den som har fått tillstånd enligt 2 kap. 1 och 8 §§ som har rätt att ge ut elektroniska pengar såsom de definieras i lagen. Detta innebäratt lagen är tillämplig på svenska aktiebolag, svenska ekonomiska föreningar och filialer till utländska företag för elektroniska pengar med säte i ett landutanför EES som har fått tillstånd till sådan utgivning.Vissa av lagens regler skall också tillämpas på utländska företag med säte i ett land inom EES som bedriver verksamhet i genom filial ellergränsöverskridande verksamhet med stöd av tillstånd från hemlandet (seförfattningskommentaren till 5 kap.).Enligt andra stycket faller även bankers och kreditmarknadsföretags utgivning av elektroniska pengar i princip inom lagens definition och omfattas av desstillämpningsområde. För banker och kreditmarknadsföretag som ger ut elektroniska pengar skall dock endast lagens bestämmelser om säkerhet och kontroll i 4 kap.2 § och om inlösen i 4 kap. 3 § tillämpas. Skälet till detta är att verksamheten redan regleras i bankrörelselagen (1987:617) eller i lagen (1992:1610) omfinansieringsverksamhet. Banker och kreditmarknadsföretag får nämligen i dentillståndspliktiga verksamhet de bedriver tillhandahålla betalningsmedel, vilket inkluderar elektroniska pengar (se närmare under avsnitt 8.2.1)I tredje stycket fastslås att denna lag gäller för utländska företags verksamhet genom filial här i landet och att lagen (1992:160) om utländska filialer m.m.gäller i övrigt. Att lagen inte gäller för verksamhet som bedrivs av Riksbankenuttrycks i fjärde stycket (se även avsnitt 8.2.1).Definitioner2 §Paragrafen innehåller definitioner av en rad begrepp som används i lagen.Definitionerna av kvalificerat innehav, filial, EES och nära förbindelser harsina motsvarigheter i bl.a. lagen om finansieringsverksamhet. Vissa, närmastredaktionella, ändringar har gjorts efter förslag från Lagrådet.Definitionen av elektroniska pengarEtt av de huvudsakliga momenten i lagens definition är att elektroniska pengarskall representera en fordran på utgivaren. Lagens definition utesluter såledesen utgivning av elektroniska pengar där innehavaren vid användning av sinaelektroniska pengar upparbetar en skuld till det utgivande institutet. I princip innebär definitionen att innehavaren i utbyte mot betalning får tillgång tillelektroniska pengar och därigenom rätt att när som helst begära inlösen av sittinnehav av dessa hos utgivaren.Lagens definition utesluter inte att ett institut kan ha ett system förbetalning av de utgivna elektroniska pengarna som i princip innebär att kortarebetalningsanstånd lämnas. En sådan situation kan t.ex. uppkomma om betalningengörs genom fakturering eller genom postgiroinbetalning.Det är däremot inte tillåtet för ett pengar att i sinverksamhet lämna kredit (se 4 kap. 1 §). Utgivning av elektroniska pengar motkredit faller in under lagen om finansieringsverksamhet och omfattas därför istället av ett tillståndskrav i denna lag.Enligt lagens definition skall de elektroniska pengar som ges ut motsvaras avett visst penningvärde. Det är alltså pengar i allmän betydelse som utgörvärdemätare för elektroniska pengar och bestämmer den betalkraft som dessa har.Utgångspunkten i direktivet är att det utgivande institutet skall erhålla medelsom inte understiger värdet av den elektroniskt lagrade betalkraft sominstitutet ger ut. Detta är också en förutsättning för marknadstillträde för ensvensk utgivare av elektroniska pengar till ett annat EES-land enligtprinciperna om en enda auktorisation, hemlandstillsyn och ömsesidigt erkännande(se 5 kap 1 § och ett närmare resonemang i avsnitt 8.2.2).I jämförelse med andra betalningsmedel är det främst frikopplingen från ettkontotillgodohavande som kan anses ge elektroniska pengar en särskiljandekaraktär. I lagens definition har detta kommit till direkt uttryck genom attorden utan att finnas på ett individualiserat konto införts i lagtexten. På såsätt skiljs elektroniska pengar i lagens mening från annan registrering avbetalningsmedel i elektronisk form. Lagens definition omfattar således intesystem för elektroniska pengar där traditionella bokpengar anses föreligga. Denomfattar däremot rutiner där värdeenheter i digital form förs från betalare till betalningsmottagare. Detta innebär att elektroniska pengar i lagens meningutgörs av elektroniskt lagrade digitala symboler som i egenskap av bärare av ett värde representerar direkt betalkraft. Dessa digitala symboler för penningmedel kan tekniskt utformas som ackumulerade saldon, fasta odelbara valörer ellerhybrider av sådana. Digitala värdeenheter är således elektroniska registreringar av medel som kan användas för betalningar utan att finnas på ettindividualiserat konto.Genom att införa orden utan att finnas på ett individualiserat konto markeras ilagtexten det synsätt som har kommit till uttryck i direktivet, dvs. attbetrakta elektroniska pengar som en elektronisk ersättning för sedlar och mynt.De digitala värdeenheterna skall enligt lagens definition lagras på ettelektroniskt medium. Den tekniska definition som valts i lagen är avsiktligt vid och generell. Direktivets målsättning om att skapa en teknikneutral rättsligram som inte hindrar teknisk utveckling på området kan endast uppnås på dettasätt, dvs. genom en definition som inte slår fast hur det elektroniska mediumetskall vara beskaffat och vilka närmare egenskaper det skall ha. Avsikten ärsåledes att lagens begrepp skall kunna omfatta utgivning av elektroniska pengarmed system för både kort och nät. I lagen har uttrycket elektroniskt mediumvalts, eftersom det står i överensstämmelse med den terminologi som tidigareanvänts i annan lagstiftning på det finansiella området.Enligt det sista momentet i definitionen skall den elektroniskt lagradebetalkraften godkännas som betalningsmedel av andra företag än utgivaren. Ävendetta moment bidrar till att ge elektroniska pengar en karaktär som påminner omsedlar och mynt. Elektroniska pengar skall alltså i princip accepteras som ettallmänt betalningsmedel. Definitionen ställer dock inga krav på i hur vidakretsar de elektroniska pengarna skall godtas. Rent interna elektroniska pengar, dvs. elektroniska pengar som enbart går att använda till betalning hosutgivaren, är inte elektroniska pengar i lagens mening. Om kretsen är begränsadtill ett fåtal acceptanter kan det dock definitionsmässigt vara frågan omelektroniska pengar såsom de definerias i lagen. I dessa fall kan en utgivare av elektroniska pengar under vissa förutsättningar medges undantag från lagensregler, se 2 kap. 6 §.2 kap. Förutsättningar för tillstånd m.m.Tillståndsplikt1 §Finansinspektionens tillstånd är en förutsättning för att ge ut elektroniskapengar. Det är endast svenska aktiebolag, svenska ekonomiska föreningar ochutländska företag som kan komma i fråga för tillstånd för sådan utgivning. är det således endast tillåtet att ge ut elektroniska pengarenligt lagens definition om verksamheten bedrivs i någon av associationsformerna svenskt aktiebolag eller svensk ekonomisk förening. När det gäller utländskaföretag för elektroniska pengar med säte i ett land utanför EES krävsFinansinspektionens tillstånd, enligt 8 §, för att dessa skall få ge utelektroniska pengar genom en filialetablering.Av paragrafen följer vidare att det kan vara tillåtet att ge ut elektroniskapengar enligt lagens definition även om inte har meddelattillstånd. Detta gäller utländska företag i ett land inom EES som har möjlighetatt ge ut elektroniska pengar genom filial i eller genomgränsöverskridande verksamhet hit enligt principerna om en enda auktorisation,hemlandstillsyn och ömsesidigt erkännande, om de har tillstånd i hemlandet försådan utgivning.2 §Bestämmelsen anger vilka krav som måste vara uppfyllda för attFinansinspektionen skall lämna tillstånd att ge ut elektroniska pengar.Bestämmelsen överensstämmer i stort med 2 kap. 1 § lagen omfinansieringsverksamhet.I punkt 2 finns ett allmänt krav på att utgivarens verksamhet och organisationskall uppfylla vissa krav. Den planerade verksamheten skall ha en sundadministration och redovisning som möjliggör tillräcklig intern kontroll. Dettagäller givetvis det tekniska och administrativa systemet för själva utgivningen, men det gäller i lika hög grad utgivarens verksamhet och organisation i övrigt. Förutsättningar måste således skapas för att verksamheten skall kunna bedrivasseriöst och säkert. Det ställs därför krav på en bokföring och ekonomiskredovisning i övrigt som gör insyn och kontroll möjlig. Dessa allmänna kravsyftar i första hand till att underlätta tillsynen över utgivarens verksamhet.I tredje och fjärde punkten föreskrivs som ett krav för tillstånd att ägare ochledning uppfyller vissa kvalifikationer. Dessa krav ställs för att garantera att dessa skall ha förutsättningar att bedriva verksamheten på ett sunt ochansvarsfullt sätt.3 §I paragrafen anges att en ansökan skall ges in till . Ansökanskall innehålla en redogörelse för det system för utgivning av elektroniskapengar som institutet avser att använda. Redogörelsen skall innefatta tekniska,ekonomiska och andra detaljer som är nödvändiga för att ansökan skall kunnabedömas. Bestämmelsen kompletteras genom ett bemyndigande för att meddela föreskrifter om innehållet i planen enligt 8 kap. 2 § 1.Finansinspektionen har även möjlighet att begära in de uppgifter sominspektionen finner lämpliga.4 §I paragrafen stadgas, på samma sätt som för banker och kreditmarknadsföretag,att institutets bolagsordning eller stadgar skall godkännas avFinansinspektionen i samband med att företaget får tillstånd till utgivning avelektroniska pengar. Det åligger även inspektionen, enligt andra stycket, attgodkänna varje ändring av dessa handlingar. För inspektionen gäller det attsärskilt beakta de inskränkta verksamhetsförutsättningarna för institut förelektroniska pengar som beskrivs i 4 kap. 1 §.Startkapital5 §I paragrafen anges att ett pengar skall ha ettstartkapital om . Startkapitalet måste uppgå till dettabelopp när verksamheten inleds, dvs. som Finansinspektionenmeddelar tillstånd att ge ut elektroniska pengar. Vidare framgår av 3 kap. 1 §att institutets kapitalbas aldrig får understiga detta startkapital. Om såskulle vara fallet skall enligt 6 kap. 12 § föreläggainstitutet att vidta lämpliga åtgärder för att rätta till förhållandet. kapitalbas understiger startkapitalet och bristen inte täcks inomviss tid kan enligt 6 kap. 13 § återkalla institutetstillstånd att ge ut elektroniska pengar.Finansinspektionen skall, enligt 8 kap. 1 § 1 p, meddela föreskrifter om vilkaposter som får räknas in i startkapitalet.Undantag6 §I paragrafens bestämmelse, som behandlas i avsnitt 8.2.3, ges en möjlighet att i vissa fall undanta ett svenskt aktiebolag eller en svenskekonomisk förening som avser att ge ut elektroniska pengar från lagens regler.Eftersom ett medgivande till undantag även omfattar bestämmelserna i lagen omkrav på tillstånd för utgivning av elektroniska pengar är det, som Lagrådetpåpekat, inte förenligt med definitionen av pengar att i undantagsregleringen använda sig av detta uttryck i någon form. Paragrafenslydelse har därför justerats så att det där i stället talas om de företag somavser att ge ut elektroniska pengar och om de företag som medgetts undantag från lagens bestämmelser.Undantagsbestämmelserna rör i samtliga fall utgivning av elektroniska pengar som på något sätt är begränsad. Begränsningen avser antingen den totalaomfattningen eller annars möjligheterna att utnyttja utgivna elektroniskapengar. I första stycket föreskrivs som en generell begränsning att denbetalkraft som får ges ut i form av elektroniska pengar på ett elektroniskmedium inte får överstiga för att en utgivare skall få undantas frånlagens regler.Den utgivning som enligt första stycket punkt 1 kan komma ifråga att undantasfrån lagens regler är utgivning som är beloppsmässigt begränsad. Det gällerverksamhet där utgivningen total aldrig överstiger . Deutestående skulderna hänförliga till utgivna elektroniska pengar får såledesinte överstiga detta belopp.Det andra fallet av utgivning av elektroniska pengar som får undantas enligtpunkt 2 kan sägas vara begränsad genom en inskränkning till en viss grupp avföretag. Med det avses att de utgivna elektroniska pengarna enbart kan användasvid betalningar inom en och samma grupp av företag inom vilken något företag ger ut elektroniska pengar. Det är alltså här frågan om en dubbel begränsning, dels skall det vara fråga om företag i samma företagsgrupp, dels skall i denna grupp ingå ett företag som ger ut elektroniska pengar.Slutligen kan, enligt punkt 3, den undantas som ger ut elektroniska pengar somendast kan användas inom en begränsad krets. Denna krets kan vara begränsad påtvå olika sätt. Det kan antingen vara frågan om företag som samverkar inom samma lokaler, t.ex. ett köpcentrum. Det kan också vara frågan om företag som står iett nära förhållande till utgivaren. Det förhållandet kan vara av såvälaffärsmässig som finansiell art. Företaget som ger ut elektroniska pengar och de som accepterar dessa elektroniska pengar vid betalning kan t.ex. i samverkanmarknadsföra varor eller tjänster. Det är dock inte nödvändigt att detföreligger någon form av ägarförhållande mellan utgivaren och andra här aktuella företag.Det bör särskilt uppmärksammas att i de fall undantag har medgetts har utgivaren inte möjlighet till marknadstillträde till ett annat EES-land enligtprinciperna om en enda auktorisation, hemlandstillsyn och ömsesidigt erkännande, se 5 kap. 1 § andra stycket och avsnitt 8.2.3.Även om en utgivare av elektroniska pengar undantagits från lagens bestämmelserskall utgivaren enligt andra stycket till rapporteraom sin verksamhet hänförlig till utgivningen av elektroniska pengar. Dennarapporteringsskyldighet innefattar verksamheten och ett angivande av de skuldersom hänför sig till utgivningen av elektroniska pengar. får,enligt 8 kap. 2 § 2, meddela föreskrifter om denna årliga redogörelse ochredovisning.7 - 10 §§Bestämmelserna behandlar regler om filialverksamhet i tredjeland för pengar, marknadstillträde till för ettutländskt företag för elektroniska pengar med säte i tredjeland, styrelse ochhuvudkontor samt revisor.Bestämmelserna motsvaras i huvudsak av 2 kap. 5, 6, 8 och 11 §§ i lagen omfinansieringsverksamhet.3 kap. Kapitalkrav m.m.Kapitalbas1 §I paragrafen slås fast att ett pengar under rörelsensgång skall ha en kapitalbas som med hänsyn till verksamhetens art och omfattning är tillräckligt stor. Vidare ges den begränsningen att kapitalbasen aldrig fårunderstiga startkapitalet enligt 2 kap. 5 § eller ett belopp motsvarande tvåprocent av det högsta värdet av utestående elektroniska pengar och detgenomsnittliga värdet under det närmast föregående sex månaderna av uteståendeelektroniska pengar.För ett institut som ännu inte varit verksamt skall detgenomsnittliga värdet i stället beräknas på det totalbelopp av uteståendeelektroniska pengar som fastställts som mål från det attverksamheten har inletts. Även detta förhållande är av så grundläggande art attdet, som Lagrådet förordat, bör tas in i lag (se även avsnitt 8.4).Institutet skall, enligt 3 §, göra beräkningar avkapitalbasen. Föreskrifter om denna beräkning skall, enligt 8 kap. 1 § 2,meddelas av . Det åligger sedan institutet att rapportera omresultatet av dessa beräkningar till Finansinspektionen.Krav som gäller tillgångarna2 §Första stycket innehåller en matchningsregel som innebär att institutet vidvarje tidpunkt skall ha tillgångar till ett värde som minst motsvarar värdet avinstitutets skulder hänförliga till utestående elektroniska pengar.Andra stycket innehåller placeringsregler. Tillgångarna får endast placeras ifordringsrätter med låg risk. Derivatinstrument får användas endast om det skerför att skydda tillgångarna mot marknadsrisker. Även i övrigt skall tillgångarna placeras på ett sådant sätt att lämplig riskspridning uppnås och så attinstitutets betalningsberedskap är tillfredsställande.Finansinspektionen skall enligt 8 kap. 1 § 3 meddela föreskrifter om beräkningav förhållandet mellan tillgångar och skulder, tillåtna tillgångsslag,värderings- och begränsningsregler samt om användning av derivatinstrument.Genom bemyndigandet genomförs huvuddelen av artikel 5 i direktivet omelektroniska pengar som inte i detalj föreslås införlivad genom lag. Närmare omberäkningarna stadgas i 3 §.Rapporteringsplikt3 §Paragrafen innehåller ett åliggande för ett pengar att göra beräkningar av kapitalbasen och förhållandet mellantillgångar och skulder. Resultatet och beräkningsunderlaget skall överlämnastill Finansinspektionen.4 kap. Regler om verksamhetenVerksamheten1 §Den som ger ut elektroniska pengar är enligt denna bestämmelse föremål förinskränkningar i två hänseenden. För det första får ett institut förelektroniska pengar inte syssla med annan verksamhet än sådan som har anknytning till utgivningen. Anknytningen kan vara av olika slag. Det kan t.ex. röra sigom närbesläktade finansiella och icke-finansiella tjänster.Instituten har således möjlighet att tillhandahålla tjänster som är direktkopplade till själva utgivningen, såsom förvaltning av elektroniska pengar,teknisk och administrativ verksamhet samt operativa tjänster med anknytning till utgivningen. Operativa tjänster kan avse inte bara egen utan även annansutgivning av elektroniska pengar. Instituten kan även ge ut och förvalta andrabetalningsmedel med undantag för sedlar och mynt. Andra betalningsmedel kant.ex. vara kort eller betalningskuponger eller liknande som inte är förenad medatt någon form av kredit lämnas. När det gäller annans utgivning är det tillåtet att utföra uppgifter som att t.ex. lagra data på den elektroniska produkten.För det andra får den som ger ut elektroniska pengar inte äga aktier ellerandelar i företag som sysslar med annan verksamhet än sådan som har anknytningtill egen utgivning av elektroniska pengar. Ägandeförbudet är absolut såtillvida att det inte är tillåtet att äga någon som helst andel i företag som tillhörden förbjudna kretsen.Finansinspektionen får, enligt 8 kap. 2 § 3, meddela föreskrifter omomfattningen av tillåten verksamhet.Säkerhet och kontroll2 §De system som faller under lagens tillämpning är sådana där medlen inte ärregistrerade på ett individualiserat konto utan hanteras som värdeenheter ielektroniskt förvar i form av kort eller hårddisk. I sådana system därbetalkraften hanteras som digitala värdeenheter kan enheterna utformas antingensom saldon eller fasta valörer som betalaren tillför betalningsmottagaren. Föratt uppnå tillräcklig säkerhet kan endast system med begränsad transfererbarhetoch tillräcklig spårbarhet komma i fråga. Tillräcklig spårbarhet är ocksånödvändig för att hantera avveckling av betalningar och hantering av digitalavärdeenheter som inte är förbrukade vid ett inlösningsförfarande.Finansinspektionen får i bemyndigande enligt 8 kap. 2 § 4 meddela föreskrifterom hur dessa krav skall utformas i detalj.Inlösen3 §Paragrafen har fått sin lydelse i enlighet med Lagrådets förslag. Innebörden avbestämmelsen är att utgivaren är skyldig att på innehavarens begäranovillkorligen lösa in utestående elektroniska pengar till det nominella beloppet i sedlar eller mynt. Skyldigheten omfattar också en rätt för innehavaren att få sin utestående fordran inlöst genom en insättning på ett av denne angivetkonto.Av bestämmelsen framgår även att utgivaren har rätt att ta ut en avgift isamband med inlösenförfarandet. Denne har dock inte rätt att ta ut större avgift än vad som motsvarar de kostnader som är absolut nödvändiga för att genomföratransaktionen.I andra stycket stadgas att det i avtalet mellan utgivaren och konsumenten fåranges en minimitröskel för inlösen, men att beloppet inte får vara högre än tioeuro.Vad som föreskrivs i tredje stycket innebär att de villkor som gäller förinlösen klart skall kunna utläsas av avtalet. Detta gäller t.ex. storleken påden avgift som tas ut vid inlösen.4 §Denna bestämmelse om tystnadsplikt har sin motsvarighet i 1 kap. 5 § lagen omfinansieringsverksamhet.5 kap. Marknadstillträde inom EESMarknadstillträde till ett land inom EES för ett §I 5 kap. ges regler beträffande marknadstillträde för företag med säte inom EEStill länder inom detta område enligt principerna om en enda auktorisation,hemlandstillsyn och ömsesidigt erkännande. Dessa regler följer av hänvisningen i direktivet om elektroniska pengar till kreditinstitutsdirektivet (se ävenavsnitt 8.3).Lagen omfattar även utgivning av elektroniska pengar till ett annat värde än det nominella. Tillämpningsområdet har i detta avseende utvidgats i förhållandetill hur det är bestämt i direktivets definition. För sådan utgivning är lagensregler därför endast gällande för elektroniska pengar som ges ut i Sverige.Enligt paragrafens andra stycke (punkt a) innebär detta att reglerna ommarknadstillträde enligt paragrafens första stycke inte är tillämpliga närelektroniska pengar ges ut mot ett värde som understiger värdet av de utgivnaelektroniska pengarna.