prop · GP031d9 · 2002-01-01 00:00:00 — Regeringen har beräknat sammanlagt till och med för storstadspolitiska insatser. Inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen pågår ett stort antal insatser utformade efter lokala förutsättningar, i så kallade åtgärdsplaner för respektive stadsdel. Det totala antalet åtgärder i de sju kommunerna uppgår till mer än 500 stycken och representerar en stor mångfald. Det lokala utvecklingsarbetet kvalitetssäkras genom kommunvisa avtal med olika från kommunen fristående utvärderare. I det årliga revideringsarbetet tillvaratas erfarenheter från uppföljningar och utvärderingar för att utveckla och förbättra innehållet i de lokala utvecklingsavtalen. har , och reviderat sina avtal en gång. De viktigaste förändringarna i de reviderade avtalen är bättre preciseringar av arbetet med att utveckla dialogen med de boende och av insatserna för utvärdering av åtgärdsplanerna. Vidare görs vissa förstärkningar av det brottsförebyggande arbetet i bostadsområdena. En alltmer central uppgift för storstadspolitiken är att sprida goda erfarenheter och samordna statliga insatser som har betydelse för storstadsregionerna. Som ett led i detta arbete har nationella seminarier anordnats . Ytterligare ett antal seminarier planeras i syfte att stimulera en framtidsdebatt om storstädernas utsatta bostadsområden. Inom ramen för det svenska ordförandeskapet i EU har expertmötet som ägde rum erbjudit ett nytt internationellt forum för kunskaps- och erfarenhetsutbyte om stora städers villkor och framtida utmaningar. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 av det via EU finansierade Urbanprogrammet i . Flera av insatserna inom utvecklingsavtalen har inslag av social ekonomi både vad gäller aktörer och verksamhetsformer. Exempelvis har nya former av kooperativ startats som syftar till att skapa arbete. Kommunerna svarar för huvuddelen av den offentliga sektorns välfärdsverksamheter. Kommunernas ordinarie insatser är av stor betydelse för att de storstadspolitiska målen skall uppnås. Även insatser som sker inom andra statliga politikområden bidrar på olika sätt till att målen uppnås. De politikområden som främst är av betydelse är näringspolitik, arbetsmarknadspolitik, integrationspolitik och utbildningspolitik. Andra exempel som bör nämnas i detta sammanhang är regionalpolitik, bostadspolitik och kulturpolitik. Nedan presenteras kortfattat regeringens insatser inom andra politikområden som kan påverka utvecklingen i storstadskommunernas utsatta områden. För mer information hänvisas till respektive politikområde. Ett av instrumenten inom den regionala näringspolitiken är regionala tillväxtavtal som syftar till bättre samordning och samverkan mellan sektorer och aktörer som har till uppgift att främja tillväxt och sysselsättning. Även insatser inom regionalpolitiken syftar till att främja tillväxt i alla regioner. Inom arbetsmarknadspolitiken har flera riktade åtgärder införts som främst berör utsatta grupper på arbetsmarknaden. Bland annat har det särskilda anställningsstödet liksom ungdomsgarantin reformerats. Vidare föreslår regeringen att medlen för tillfälliga personalförstärkningar om permanentas . Av detta belopp skall 2002 användas för att särskilt stärka ställningen på arbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund. Några av de reformer som beslutats inom utbildningspolitiken har särskild betydelse för storstadspolitiken. De bostadsområden som omfattas av de lokala utvecklingsavtalen präglas av stor andel invandrare, hög arbetslöshet och låga familjeinkomster. Därför är besluten i anslutning till den s.k. maxtaxereformen om rätten till förskola för barn till arbetslösa och till föräldraledi- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 ga viktiga liksom beslutet om allmän förskola med kopplingen till särskilda insatser för barnens språkutveckling. Vidare är det betydelsefullt att rätten till svenska för invandrare, SFI, utvidgas till att omfatta även invandrare som inte räknas som nyanlända. Av särskild betydelse för de berörda bostadsområdena är också den granskning som på regeringens uppdrag har genomfört av hur olika pedagogiska tillvägagångssätt används i skolor med elever med ett stort antal nationaliteter och språk. kommer att arbeta vidare med att sprida goda exempel och att på annat sätt stödja utvecklingen av lärmiljöerna i sådana skolor. Som en del i integrationspolitiken genomförs riktade insatser för att öka sysselsättningen bland invandrare. Regeringen disponerar 100 miljoner 2003 för detta ändamål. Vidare har , som en försöksverksamhet, haft möjlighet att ge stimulansbidrag till kommuner som tar emot flyktingar som ursprungligen togs emot i storstäderna. Syftet är att möjliggöra en bättre introduktion för flyktingen. Inom ramen för rättsväsendet har regeringen tillfört polisen varav har fördelats till de tre storstadslänen. Regeringen föreslår vidare en ramhöjning om . De extra resurserna skall bland annat användas för att öka antalet poliser och fullfölja närpolisreformen. pågår inom demokratipolitiken ett utvecklingsarbete som bland annat syftar till att förbättra demokratin i storstädernas utsatta bostadsområden. Inom kulturpolitiken samverkar med länsstyrelserna i de tre storstadslänen kring projektet och kulturmiljö. Syftet är att stärka och tillvarata kulturvärden i de bebyggelsemiljöer som tillkommit efter 1945. I de tre storstadslänen har kontakter etablerats och insatser startats med anknytning till de lokala utvecklingsavtalen. att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt och därmed kunna bidra till att nya arbetstillfäl- len skapas såväl inom storstadsregionerna som i övriga delar av landet samt att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare Resultatredovisningen avser främst 2000 vilket var det år flertalet av de lokala utvecklingsavtalen tecknades. Det lokala utvecklingsarbetet hade därmed inte kommit igång i full skala i alla kommuner. I takt med att avtalen löper blir mer underlag tillgängligt och grundligare analyser kan göras. Den ekonomiska uppföljningen som bygger på uppgifter lämnade från kommunerna är inte helt fullständig och skall tolkas försiktigt. I nästa års budgetproposition förväntas bilden bli tydligare. Av preliminär information från 20 av 24 bostadsområden kan utläsas att har av storstadsmedlen använts för insatser som främst är riktade mot att öka sysselsättningen. Vidare går till satsningar som i första hand kan kopplas till insatser för att stärka svenska språkets ställning samt ge eleverna bättre förutsättningar i . kan relateras till insatser som syftar till att stadsdelen ska uppfattas som attraktiv och trygg och har gått till hälsofrämjande åtgärder. De övergripande målen för storstadspolitiken har i propositionen (prop.1997/98:165) brutits ned i ett antal målområden som står i ömsesidig beroenderelation till varandra. Utvecklingen inom ett område kan delvis förklara eller vara förutsättningen för en viss utveckling inom andra målområden. De insatser som äger rum inom utvecklingsavtalen har oftast koppling till flera målområden även om tyngdpunkten i allmänhet ligger inom ett. har fått i uppdrag att ansvara för och samordna den nationella utvärderingen av de lokala utvecklingsavtalen. lämnades en tredje delrapport, Målområdesanalyser och indikatorer, som beskriver utvecklingen i berörda bostadsområden. senaste delrapport visar att arbetslösheten minskat i samtliga 24 bostadsområden . Minskningen av andelen arbetslösa har varit större i flera av de berörda områdena än i respektive kommuns övriga områden. är dock andelen arbetslösa i relation till övriga bostadsområden i kommunen hög. Procentuellt har arbetslösheten i berörda bostadsområden minskat mer för män än för kvinnor. är arbetslösheten genomgående lägre för kvinnor än för män. Det bör understrykas att statistiken över arbetslösa bygger på personer som är inskrivna vid arbetsförmedlingen. Av framgår även att andelen arbetslösa utan rätt till arbetslöshetsersättning minskat i 23 av 24 bostadsområden vilket enligt verket tyder på att socialbidragsberoendet bör har minskat. Andelen arbetslösa utan a-kassa var i genomsnitt i bostadsområden med lokala utvecklingsavtal vilket kan jämföras för övriga områden i de sju kommunerna. Motsvarande siffror var arbetslösa utan a-kassa i berörda områden och i övriga kommunen. Den procentuella minskningen är i stort sett lika för män och kvinnor. Skillnaderna vad gäller totala andelen arbetslösa utan a-kassa är däremot stor mellan de 24 bostadsområdena och varierar från . säger vidare i rapporten att det totalt sett verkar som om aktiveringen av arbetslösa utan a-kassa gått bättre i de områden som omfattas av lokala utvecklingsavtal än i omgivande områden i respektive kommun. Detta gäller både män och kvinnor. var den genomsnittliga övergången av arbetslösa utan a-kassa till arbete, åtgärder eller utbildning i såväl de utsatta bostadsområdena som i kommunen i sin helhet. Motsvarande siffror var i de utsatta områdena och för övriga områden. En utjämning har skett mellan de områden som ingår i utvecklingsavtal och övriga stadsdelar i kommunen. Flera insatser inom de lokala utvecklingsavtalen syftar till att göra arbetskraften bättre för den ordinarie arbetsmarknaden till exempel genom att höja utbildningsnivån hos vuxna samt erbjuda lämplig språk- eller yrkesutbildning. Ett antal kommuner har gjort särskilda insatser där 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 utbildning kombineras med praktik eller arbete. De statliga medlen har även använts för att pröva nya modeller och samverkansformer när det gäller tvärsektoriellt arbete med arbetslösa i berörda områden. Vidare har särskilda åtgärder vidtagits för att minska matchningsproblem på arbetsmarknaden. Ett stort antal insatser i berörda bostadsområden handlar om metodutveckling inom förskola och skola men också vidareutbildning av personalen. Stora insatser görs på språkutveckling genom att samtliga barn i åldern , som saknar plats i den ordinarie barnomsorgen, erbjuds avgiftsfri deltidsförskola. Det gäller alla bostadsområden och har möjliggjorts genom de särskilda storstadspolitiska medlen. Förutom deltidsförskolan har satsningar även gjorts i den ordinarie förskolan som syftar till att främja barnens språkliga utveckling. senaste rapport visar att andelen elever som lämnar med betyg i de tre ämnena svenska, engelska och matematik har minskat i samtliga berörda bostadsområden . Den negativa förändringen är större än i andra bostadsområden i kommunerna. lämnade i genomsnitt av eleverna i berörda områden med betyg i alla de tre ämnena svenska, engelska och matematik. Det kan jämföras 1998. Kvinnor har i genomsnitt bättre resultat än män, av kvinnorna fick slutbetyg i nämnda ämnen år av männen. Procentuellt har dock den negativa förändringen varit större för kvinnor än för män. De refererade siffrorna visar på behovet av kraftfulla åtgärder för att förbättra undervisningen i skolorna i de segregerade bostadsområdena. De åtgärder som ligger inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen började på det hela taget genomföras först och effekterna av dem har således ännu inte kunnat avläsas i avgångsbetygen. Då det gäller vuxnas språkutveckling sker utbildningsinsatserna främst i anslutning till praktik som syftar till att förbättra anställbarheten för dem som har svag anknytning till arbetsmarknaden. De utgör således ett exempel på det 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 sektorsöverskridande arbete som är en förutsättning för att integrationsarbetet skall lyckas. Även insatser inom kulturområdet har stor betydelse för att förbättra språkutvecklingen hos barn och ungdomar. Som ett komplement till den nationella utvärderingen som ansvarar för har Verket för näringslivsutveckling, , på regeringens uppdrag analyserat de lokala utvecklingsavtalen ur ett tillväxtperspektiv. Resultatet presenteras i två rapporter, Storstadsarbetet - utvärdering av tillväxtperspektiv och tillväxtpotential i de lokala utvecklingsavtalen samt Processutvärdering av det lokala utvecklingsarbetet i , och . konstaterar i rapporterna att cirka en tredjedel av insatserna inom utvecklingsavtalen kan bedömas som direkt tillväxtskapande. betonas att insatser som exempelvis syftar till språkutveckling sannolikt påverkar den ekonomiska tillväxten positivt även om de inte lika tydligt kan sägas vara tillväxtskapande. anser emellertid att mer kan göras för att bättre tillvarata den utvecklingspotential som finns i berörda bostadsområden. Tillväxtfrämjande insatser bör få en tydligare inriktning och som ett led i detta bör mer regionövergripande åtgärder övervägas. Vidare bedömer att storstadspolitiken bidragit till att nya samverkansformer bildats. Samverkan som i sin tur kan leda till att nya tankesätt och idéer utvecklas. Nya utbildningsformer för vuxna och bättre metoder för att matcha arbetssökande mot arbetsmarknadens behov är exempel på insatser som genomförs i samverkan mellan flera aktörer. pekar på att en bättre sektorssamordning på lokal och regional nivå är nödvändigt för att förbättra effekterna av det lokala utvecklingsarbetet. Exempelvis uppmärksammas i rapporterna att kommunens näringslivskontor och regionala aktörer som arbetar med tillväxt- och näringslivsfrågor ofta saknas i det lokala utvecklingsarbetet. rapporter grundar sig på en mindre studie och det finns därmed begränsningar i möjligheten att dra generella slutsatser. Rapporterna är likväl ett viktigt bidrag och underlag för det fortsatta arbetet med att utveckla tillväxtaspekten inom storstadspolitiken. Insatser som främst syftar till att stadsdelen skall uppfattas som attraktiv och trygg av invånarna omfattar bland annat fysisk upprustning, förbättring av utomhusmiljön, kultur- och fritidsaktiviteter samt införande av husvärdar och centrumvärdar. Vidare har en rad brottsförebyggande åtgärder vidtagits för att öka tryggheten i bostadsområdet. Många av insatserna inom andra målområden bidrar troligen också till att trivsel och trygghet ökar i berörda bostadsområden. Inom de lokala utvecklingsavtalen förekommer särskilda insatser för att främja folkhälsan. Det handlar till exempel om drogförebyggande arbete eller riktade insatser till barn och ungdomar. Därutöver påverkas sannolikt det allmänna hälsotillståndet av samtliga insatser inom de lokala utvecklingsavtalen. Som en del i den nationella utvärderingen planerar att påbörja en särskild boendestudie för att närmare belysa de boendes allmänna hälsotillstånd, deltagande och delaktighet samt upplevelse av sina stadsdelar. Regeringen konstaterar att alla kommuner har kommit igång med genomförandet av åtgärder inom ramen för utvecklingsavtalen. Sjunde och sista avtalet tecknades . Det lokala utvecklingsarbetet följs av både kommunala och externa utvärderare. Det är fortfarande för tidigt att göra en bedömning av måluppfyllelsen för politikområdet då rapportlämnandet från de olika utvärderarna varit begränsat. Utvecklingen i stadsdelarna påverkas av många olika faktorer. De senaste årens konjunkturuppgång har, tillsammans med andra faktorer, förmodligen haft betydelse även för storstädernas utsatta bostadsområden. Mot bakgrund av den statistik som beskriver utvecklingen i bostadsområdena kan regeringen konstatera att utvecklingen i många avseenden går i positiv riktning. Arbetslösheten har minskat liksom sannolikt socialbidragsberoendet. I vilken utsträckning de statliga insatserna inom politikområdet bidragit till utvecklingen är för tidigt att bedöma. Regeringen ser redan nu att de statliga insatserna har stor betydelse för att stimulera den lokala utvecklingsprocessen. Lokala aktörer får möjlighet att samverka kring en gemensam långsiktig utvecklingsstrategi för bostadsområdet. Nya arbetsformer har vuxit fram och de statliga bidragen har gjort det möjligt att utveckla och pröva nya metoder för att nå de övergripande målen. Regeringen ser det vidare som positivt att invånarnas engagemang och deltagande i områdets utveckling har blivit större, inte minst kommer det till uttryck genom de lokala områdesråd som bildats i vissa kommuner. Vilken möjlighet de boende har att faktiskt påverka utvecklingsprocessen är ännu inte tydligt men regeringen fortsätter följa denna fråga. Trots en positiv utveckling i berörda bostadsområden är tillståndet inom politikområdet inte tillfredsställande i förhållande till de mål som beslutat om. Skillnaderna i levnadsvillkor är fortfarande stora mellan kommuner och mellan bostadsområden i samma kommun. De storstadspolitiska målen tar tid att förverkliga och regeringen kommer genom storstadspolitiken att fortsätta arbeta för att främja utvecklingen i storstadskommunernas mest utsatta bostadsområden. De erfarenheter och utvärderingar som kontinuerligt görs blir viktiga underlag för storstadspolitikens fortsatta inriktning. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 4.7.111:1 Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna Från anslaget finansieras särskilda insatser som skall främja utvecklingen i storstadsregionernas utsatta bostadsområden. Medel fördelas i huvudsak till de kommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal med staten. En mindre del av anslaget får användas för utredningar och informationsinsatser med anknytning till storstadspolitiken. Anslaget disponeras av regeringen. Anslaget hade 2000 ett stort anslagssparande till följd av vissa eftersläpningar i verksamheten. Avtalstecknandet med kommunerna har tagit än först uppskattat. Dialogen med de boende är en central del i utvecklingsarbetet inom de lokala utvecklingsavtalen och viktig inte minst för att uppnå långsiktiga effekter. I takt med att utvecklingsarbetet fortskrider i kommunerna ökar anslagsförbrukningen. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 4.3 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Migrationspolitiken omfattar frågor rörande flyktingpolitik, invandringen till , mottagande av asylsökande, utlänningars rätt att vistas i samt internationellt arbete inom det migrationspolitiska området. I politikområdet ingår myndigheterna och . Tabell 5.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 12:2 Mottagande av asylsökande 12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden 12:6 Utresor för avvisade och utvisade 12:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asyl- Totalt för Politikområde Migration 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Överskridande av anslag inom politikområdet beror främst på den tidigare ökningen av asylsökande från provinsen i och . medgav regeringen ett överskridande av ramanslaget 12:2 Mottagande av asylsökande med som en följd av den ökade inströmningen av asylsökande och slutet av året från framför allt Bosni- en-Hercegovina. Enligt preliminära prognoser beräknar regeringen antalet asylsökande till 18 2002. Vissa tendenser i inströmningen tyder dock på att antalet asylsökande kan komma att bli så många som 20 000. Målet för migrationspolitiken är att migration till och från vårt land kan ske i ordnade former, asylrätten i och i ett internationellt perspektiv värnas, den reglerade invandringen upprätthålls samt att harmoniseringen av flykting- och invandringspolitiken i EU ökar. I arbetet med målets uppfyllande skall verksamheten präglas av rättssäkerhet, humanitet och respekt för individens mänskliga rättigheter. Den svenska migrationspolitiken utgår från ett helhetsperspektiv som omfattar flykting-, invandrings- och återvändandepolitik. I denna helhetssyn ingår insatser för att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna, som utgör själva grundvalen för asylrätten, internationell samverkan samt förebyggande insatser. Insatser görs i utrikes- och biståndspolitiken för att om möjligt undanröja orsaker till att människor känner sig tvingade att lämna sina länder. Rättssäkerhet, humanitet, värdighet och effektivitet eftersträvas i hela kedjan från mottagande av asylsökande till återvändande eller integration i . Asylrätten utgör en hörnsten i svensk flyktingpolitik. präglas av en hög grad av rättssäkerhet, där det individuella behovet av skydd står i centrum, är det av stor vikt att handläggningstiderna kortas både av humanitära och ekonomiska skäl. har tillsammans med , på regeringens uppdrag, överlämnat en redogörelse för vilka tillståndsgrunder som faktiskt tillämpats för asylsökande kvinnor sedan nya skyddsregler infördes i utlänningslagen . Undersökningen visade att den då införda bestämmelsen om skydd till personer som riskerar förföljelse på grund av kön eller homosexualitet, använts i ett fåtal fall . Mot bakgrund härav samt den internationella utvecklingen på asylområdet, finns det anledning att se närmare på gällande skyddsregler och deras tillämpning i syfte att jämställa olika former av skydd undan förföljelse. deltar aktivt i denna fråga inom ramen för UNHCR:s konsultationer och inom EU. Möjligheterna att i praktiken tillämpa ett helhetsperspektiv har stärkts i och med att har givits ansvar för en större del av asylprocessen och för samverkan med andra myndigheter. Regeringen verkar aktivt för att rättsäkerheten i myndigheternas beslutsförfattande ytterligare stärks. Ett utvecklingsarbete pågår för att förbättra bemötandet av asylsökande. Mottagandet av asylsökande skall ske under värdiga former. Regeringen kommer att fortsätta sitt reformarbete såväl i asylsom mottagandeprocessen och för att skall beaktas fullt ut i utlänningsmyndigheternas arbete. Regeringen verkar i samarbete med , och aktivt för tidiga insatser i form av vård och stöd till asylsökande. I syfte att öka säkerheten och legitimiteten i den rättsliga prövningen av främst asylärenden, bereds i förslag om en ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden. Dessa frågor har varit föremål för utredning genom betänkandet Ökad rättssäkerhet i asylärenden (SOU 1999:16) och departementspromemorian En specialdomstol för utlänningsärenden (Ds 2000:45) vilka har remissbehandlats. Centralt i förslagen till reform är att införa en tvåpartsprocess med ökad möjlighet till muntlig förhandling främst i asylärenden. En fortsatt viktig del av regeringens migrationspolitik är att de som beretts möjlighet att få skydd och bosätta sig i också skall kunna få stöd när de åter önskar bosätta sig i sina hemländer. har återvandring varit aktuell främst bland dem som fördrivits från länder i före detta . bedriver också i samverkan med frivilligorganisationer samarbete vad avser återvandringsinsatser för andra invandrargrupper. Inom EU har arbetet med en harmonisering av asyl- och migrationspolitiken intensifierats. Samarbetet har utsträckts till att även omfatta länder i EU:s närområde, där problem med människosmuggling och olaglig invandring finns. EU arbetar aktivt för att kandidatländerna men även transit- och ursprungsländerna skall förbättra sina asyl- och migrationspolitiska rättsordningar. Uppbyggnad av asylsystem samt legala och administrativa ramar i övrigt för ordnad migration i dessa länder är av stor vikt. Syftet är att värna asylrätten men även att motverka människosmuggling och stävja olaglig invandring. Det är också viktigt att kanalisera starkt stöd till dessa länder för uppbyggnad av fungerande gränskontroll. Stöd och bistånd i denna harmoniserings- och anpassningsprocess till sker bl.a. genom besöksutbyte och seminarier, både på tjänstemannanivå och på politisk nivå. pågår en särskilt aktiv dialog med , och . Särskilda projekt genomförs också på västra bl.a. genom samverkansprojekt inom ramen för stabilitetspakten. Under det svenska ordförandeskapet i EU har dialogen och samarbetet med bl.a. , och ägt rum inom ramen för Högnivågruppen för asyl och migration. Därutöver har EU-dialogen med utökats. Migrationsfrågorna har också ingått i den transatlantiska dialogen.