prop · GP03172 · 2002-03-21 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2001/02:172 Nationell strategi för hållbar utveckling Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Hållbar utveckling är det övergripande målet för regeringens politik. Målet gäller för alla politikområden. I skrivelsen redovisar regeringen en nationell strategi för hållbar utveckling. Strategin omfattar alla dimensioner av hållbar utveckling; ekologiska, sociala inklusive kulturella och ekonomiska. Den speglar bärande värderingar och centrala hållbarhetsfrågor inom olika politik- områden. Strategin utgör en sammanfattning av mål, åtgärder och strategier som återspeglas i den förda politiken. I skrivelsen redovisas ett antal strategiska kärnområden som regeringen lyfter fram som viktiga i det fortsatta arbetet med hållbar utveckling. Dit hör bl.a. miljöarbetet och arbete med klimatfrågorna, folkhälsa och livskvalitet, arbetsliv, sysselsättning, ekonomisk tillväxt och välfärd. För att uppnå de uppställda målen behövs effektiva styrmedel för genomförande, indikatorer för uppföljning och, inte minst, ett brett deltagande från hela samhället. Strategin har två syften: att uppfylla det internationella åtagandet till världstoppmötet i och att ge en avstämning och en framåtblick avseende hållbar samhällsutveckling i . I skrivelsen redovisas hur regeringen avser att följa upp arbetet med genomförandet. En första avstämning görs efter slutsatserna från världstoppmötet i i augusti- . Varför en svensk strategi? Koppling till internationella strategier och processer 3.2Visionen om ett hållbart samhälle idégrund och Ekologisk hållbarhet svenska miljömål ...... Naturvärden och biologisk mångfald............. Befolkning och folkhälsa ................................................. Social sammanhållning, välfärd och trygghet.................. Integration och mångfald ............................... 3.7.4Barns och ungdomars utveckling och Trygghet från brott ......................................... Sysselsättning och lärande i ett kunskapssamhälle .......... Forskning och utveckling............................... Hållbar ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft.............. Innovationssystem och tekniköverföring ....... Regional utveckling och sammanhållning ....................... Skogen som resurs.......................................... Jordbruk, fiske och rennäring......................... Utveckling av ett hållbart samhällsbyggande................... Transportsystem och infrastruktur ................. Lokalt arbete med hållbar utveckling............................... Lokalt Agenda 21-arbete................................ Stöd till klimatinvesteringsprogram............... Ett globalt ansvar.............................................................. Samstämmighet i utrikespolitiken.................. Fred och säkerhet ........................................... Hållbar konsumtion och produktion .............. Bevarande av livsuppehållande ekosystem.... Institutionellt ramverk för hållbar Ansvar i ett globalt perspektiv ..................... Genomförande och styrmedel ........................................ Styrmedel och verktyg ................................. Uppföljning, redovisning och revidering ..... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen har redovisat för hur arbetet med att nå en ekologiskt hållbar utveckling fortskrider. Vid femårsöversynen 1997 av om miljö och utveckling, som hölls i , åtog sig FN:s medlems- stater att färdigställa nationella strategier för hållbar utveckling . En strategi för hållbar utveckling skall, enligt beslutet, föra samman sociala, ekonomiska och miljömässiga prioriteringar. I pågår inom många politikområden omställningsarbete till ett mer hållbart . På många områden har varit och är ett föregångsland i omställningsarbetet, inte minst när det gäller ekologisk hållbarhet. Detta förändringsarbete är en långsiktig och fortlöpande process. Den nationella strategin 2002 skall ses som ett steg i arbetet med att integrera de olika dimensionerna av hållbar utveckling. Omställningsarbetet kräver en bred medverkan från olika samhällsaktörer och att det förankras i samhället. Den strategi som presenteras skall fortlöpande följas upp och utvärderas. Genom att ange riktlinjer och strategi för en hållbar utveckling visas hur samhällsutvecklingen långsiktigt kan ske på ett sätt som tryggar välfärden och goda levnadsförhållanden för kommande generationer. Detta ställer krav på att dagspolitiken på ett kostnads- effektivt sätt bidrar till utvecklingen av samhällsekonomin och sociala villkor som miljötillståndet förbättras och natur- resurser utnyttjas effektivt. I skrivelsen redovisas hur regeringen praktiskt anpassar politiken på ett långsiktigt hållbart sätt. Därmed uppfyller också sina internationella åtaganden om att utarbeta en nationell strategi för hållbar utveckling och att genomföra olika internationella strategier för hållbar utveckling på nationell nivå. 2.1Varför en svensk strategi? Vid femårsöversynen av i om miljö och utveckling åtog sig FN:s medlemsstater att färdigställa nationella strategier för hållbar utveckling . Uppdraget ger en tydlig rekommendation till staterna att utarbeta strategier som beaktar samtliga dimensioner av begreppet hållbar utveckling. Uppdraget ger också uttryck för ett politiskt, administrativt och metodologiskt nytänkande som betonar vikten av ett integrerat synsätt snarare än en sektoriell ansats. Den nationella strategin för hållbar utveckling utgör ett bidrag inför världstoppmötet om hållbar utveckling som kommer att äga rum i , . Övergripande teman vid toppmötet kommer att vara hållbar utveckling i begreppets samtliga dimensioner; socialt, ekonomiskt och miljömässigt. De sociala och ekonomiska aspekterna kommer att ges en jämförelsevis mer framträdande roll än vad som var fallet i . Utgångspunkten är fattigdomsbekämpning samt hållbara konsumtions- och produktionsmönster. Toppmötet skall utvärdera genomförandet och utfallen från samt identifiera och bemöta nya utmaningar. Förberedelserna bedrivs med utgångspunkt i lokala, nationella och regionala erfarenheter och prioriteringar. Förberedelsearbetet har intensifierats även i . för och Habitat (M 2000:02) lägger fram en nationalrapport om genomförandet i av det i antagna handlingsprogrammet för hållbar utveckling . Flertalet EU-länder har utarbetat eller arbetar med nationella strategier för hållbar utveckling. På den mellanstatliga nivån har hållbarhetsstrategier arbetats fram och antagits bl.a. för EU, , , och (Baltic 21). tillskyndare av dessa strategier som beskrivs i det följande. Strategierna bygger i stor utsträckning på genomförande på har ställt om kursen till en ekologiskt mer hållbar utveckling. Miljö- och utvecklingsfrågor har prioriterats både nationellt och internationellt. En ekologisk grundsyn och ett mer långsiktigt synsätt på användning och hushållning med naturresurser etablerades i samhällsplanering och beslutsfattande som lagstiftningen skärptes avseende miljöfrågorna. och resurshushållning har vävts in i olika beslut och handlings- program och integrerats i olika politikområden. marknadsekonomiska instrument har allt mer tagits i bruk och bidragit till mer kostnadseffektiv måluppfyllelse. mellan ekonomisk tillväxt och de ekologiska ramarna har tydlig- Miljöpolitiken ses som en viktig drivkraft för tillväxt. måste sambanden brytas mellan miljöförstöring och har sökt en helhetssyn på samhällsutvecklingen där hänsyn till ekologiska förutsättningar förenas med en god ekonomisk, social och kulturell utveckling. mitten av återkommande uttalat att arbetet med att ställa om till ekologisk hållbarhet skall fortsätta och påskyndas. skall vara ett föregångsland i denna strävan mot en ekologiskt hållbar utveckling. Regeringen tillsatte 1996 en särskild delegation för ekologiskt Delegationens överväganden ledde bl.a. till ett åtgärdsprogram som bl.a. redovisades i skrivelsen Ekologisk hållbarhet (skr. 1997/98:13). Arbetet med regeringens åtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling, erfarenheterna från nationellt och lokalt Agenda 21- arbete samt erfarenheterna från Habitat FN:s kommission för boendefrågor och hållbar bebyggelseplanering har utgjort en god grund för arbetet med att utveckla en mer långsiktig strategi för har etablerat långsiktiga miljökvalitets- mål som förtydligar den ekologiska dimensionen av hållbar Successivt har sambanden mellan ekologisk, social och ekonomisk hållbarhet blivit tydliga. Regeringen har således vidtagit omfattande åtgärder för att ställa om till en hållbar Erfarenheterna från det nationella arbetet kombinerat med internationella åtaganden aktualiserar behovet av en nationell strategi för hållbar utveckling. Strategin har därmed två syften: att uppfylla det internationella åtagandet till toppmötet i och att ge en avstämning och en framåtblick avseende hållbar samhällsutveckling i . Det nationella arbetet med omställning till ett hållbart samhälle grundas på (1987) centrala definitioner av hållbar utveckling: Mänskligheten har förmåga att skapa en hållbar utveckling att försäkra sig om att utvecklingen tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov. Begreppet hållbar utveckling innebär gränser eller begränsningar inte absoluta gränser utan gränser som sätts av dagens teknologi och samhällsorganisation, av naturresurser och av biosfärens förmåga att tåla effekterna av människans olika verksamheter. Hållbar utveckling är inte ett bestämt eller definierat mål; tvärtom, det är processen och i synnerhet förändringsprocesser som betonas: till syvende och sist är dock en hållbar utveckling inte ett fixt balanstillstånd utan snarare en process i ständig förändring inom vilken resursutnyttjande, investeringarnas inriktning, den teknologiska utvecklingens inriktning och institutionella förändringar sker i samklang med dagens såväl som morgondagens behov. Ekosystemens integritet och integreringen av miljöfrågor i andra sektorer och beslutsfattande är fundamentala förutsättningar i hållbar utveckling: En hållbar global utveckling fordrar att de som har det väl ställt anammar livsstilar, som ligger inom jordens ekologiska ramar t.ex. i sin energianvändning. Vidare kan en snabb befolkningstillväxt öka trycket på naturresurserna och därmed försena varje ökning av levnadsstandarden; således kan en hållbar utveckling endast komma till stånd om befolkningens storlek och tillväxt är i balans med förändringarna av ekosystemens produktionsförmåga. Förmågan att förutse och förebygga skador på miljön kräver att den ekologiska konsekvensen av en viss politik beaktas på samma gång som frågor rörande ekonomi, handel, energi och jordbruk. De måste behandlas på samma dagordning och i samma nationella och internationella institutioner. etablerade grundstenarna för en hållbar utveckling: -ett långt tidsperspektiv, -en ständig förändringsprocess, -integrering av miljömässiga, sociala och ekonomiska aspekter i beslutsfattande, -ekosystemens begränsningar, -nya tillväxtmodeller, och -rättvisa både mellan och generationer och inom generationerna. Dessa grundstenar reflekteras i utgångspunkterna för den svenska nationella strategin (se avsnitt 3.1). 2.3Koppling till internationella strategier och processer Arbetet med att utveckla internationella och nationella strategier för hållbar utveckling pågår som nämnts på såväl lokal, regional, nationell, regional mellanstatlig som internationell nivå. har varit pådrivande för att olika internationella organisationer skall inrikta sin verksamhet på att genomföra arbetet med hållbar utveckling. Ett målinriktat arbete har inletts inom EU, , och . De elva länderna i och har utarbetat en särskild , Baltic 21. Var och en av dessa processer har utformats efter de speciella förutsättningar som finns i de enskilda fallen. Detta har lett till att strategierna har olika bredd och inriktning. Målen är också olika tydliga eller detaljerade. Karaktäristiskt för de flesta av dessa strategier är att de långsiktiga målen antagits på högsta politiska nivå och att det finns kopplingar till en genomförandeprocess. Strategierna har i de flesta fall en klar miljöbetoning. Samarbete sker om indikatorer för uppföljning. Indikatorer har redan beslutats inom Baltic 21 och utvecklas inom , och . Nedan ges en kortfattad översikt av de internationella strategier och program för hållbar utveckling som har störst bäring på nationella strategi. Nordiska ministerrådets strategi för hållbar utveckling har antagit en nordisk strategi för hållbar utveckling, Bæredygtig udvikling en ny kurs for (Nord 2001:3) som trädde i kraft . Strategin omfattar områden där har gemensamma intressen och särskilt goda förutsättningar att bidra till en hållbar utveckling och där det nordiska samarbetet skapar ett särskilt mervärde. Strategin är ett första steg där det ekologiska perspektivet dominerar. De ekonomiska och sociala aspekterna skall utvecklas i det fortsatta arbetet. Centrala frågor i hållbarhetsstrategin är klimatförändringar, biologisk mångfald, skydd av den miljön, kemikalier, livsmedelssäkerhet, energieffektivitet och förnybar energi, hållbara transportsystem samt en hållbar utveckling i sektorerna lantbruk, fiske och skogsbruk samt i industrin och näringslivet. I strategin behandlas också särskilt relevanta styrmedel för genomförandet av en hållbar utveckling, t.ex. allmänhetens deltagande, det lokala Agenda 21-arbetet, kunskapsunderlag och resurseffektivitet. Strategin identifierar även behovet av att utveckla indikatorer i syfte att värdera genomförandet av strategins mål och insatser. När det gäller insatser som behöver vidtas i andra länder i Östersjö- regionen i syfte att genomföra strategin hänvisas till Baltic 21. Den nordiska strategin för hållbar utveckling innehåller mål och åtgärder för perioden 20012004 samt långsiktiga mål . En uppföljnings- och genomförandeprocess sker i länderna och de olika sektorerna. Huvudansvaret för uppföljningen åvilar de enskilda länderna. Inför utarbetandet av nationella strategi har en genomgång gjorts av målen i den nordiska strategin och krav på åtgärder från svensk sida. Den svenska nationella strategin anpassas till detta. för hållbar utveckling och integration av miljö Amsterdamfördraget, som trädde i kraft , betonar målet om en hållbar utveckling. Begreppet hållbar utveckling har skrivits in i målsättningen i Fördraget om Europeiska unionen. Dessutom skall enligt artikel 6 i EG-fördraget miljökraven integreras med och verksamhet. har varit pådrivande i arbetet med att integrera miljöhänsyn och hållbar utveckling i all EU-politik, bl.a. genom att ta initiativet till att integrera miljö i EU:s olika politikområden (den s.k. Cardiff- processen för miljöintegration, se nedan). Vid Europeiska rådets möte i presenterades en strategi för hållbar utveckling. Strategin syftar till att anpassa EU:s politik till en långsiktig ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling. Fyra områden valdes ut i en första etapp, nämligen bekämpandet av klimatförändringar, säkerställande av hållbara transporter, hoten mot folkhälsan samt att förvalta natur- resurser på ett mer ansvarsfullt sätt. Inom varje prioriterat område finns ett antal mål och åtgärder samt tidtabeller för när dessa bör vara genomförda. Målen kompletterar de sociala och ekonomiska mål som omfattas av den s.k. Lissabonprocessen. kommer att följas upp vid kommande vårtoppmöten, första gången i 2002. Till Europeiska rådets möte i presenterades också arbetet med att integrera miljöhänsyn inom nio av EU:s politik- områden. Vid toppmötet framhöll EU-länderna dessutom att hållbar utveckling kräver globala lösningar och att unionen skall verka för hållbar utveckling i sin externa politik. för hållbar utveckling skall därför, enligt slutsatserna från , kompletteras med en global dimension. För att förbättra samordningen av politiken på medlemsstatsnivå har uppmanat medlemsstaterna att utarbeta sina egna nationella strategier för hållbar utveckling och betonat vikten av ett brett samråd med alla berörda parter. för hållbar utveckling avses bli en del av unionens bidrag till världstoppmötet i . Vid Europeiska rådets möte i uppmanades de olika sektorsråden att utforma strategier för att integrera miljöhänsyn inom sina verksamhetsområden. Till Europeiska rådets möte i presenterades, som nämnts, också arbetet med att integrera miljöhänsyn inom nio av . Områdena är transport, energi, jordbruk, fiske, industri, inre marknad, finansiella och ekonomiska frågor samt utrikespolitik. Det beslutades att sektorsstrategier för integration av miljö och hållbar utveckling skall färdigställas och ytterligare utvecklas inom alla relevanta områden så att de kan genomföras möjligt och resultatet läggas fram till toppmötet i . För den svenska nationella strategin innebär det att i sektorsarbetet för att genomföra hållbar utveckling fortsätter att medverka till integration på europeisk nivå och givetvis tar hänsyn till EU:s sektorsintegration i sitt eget arbete. Hållbar utveckling har drivits som ett sektorsövergripande projekt i . På ett gemensamt möte mellan miljö- och finans- ministrar antogs en rapport om policy för hållbar utveckling. Policyrapporten ger förslag till ett ramverk för att förbättra integreringen av de ekonomiska, miljömässiga och sociala målen samt hur sambanden mellan miljöförstöring och ekonomisk tillväxt kan brytas. De sex policyrekommendationerna som antogs vid mötet behandlar hur man skall skapa effektiva och fungerande marknader, hanteringen av klimatförändringarna, skötsel av naturresurser, användande av vetenskap och teknologi, stärkande av system för beslutsfattande och information samt sambanden med den globala ekonomin. skall fortsätta att stödja medlemsländerna genom att utveckla indikatorer som mäter framsteg över alla tre dimensioner av hållbar utveckling. En avsikt är att föra in hållbarhetsindikatorer i samtliga ekonomiska granskningar av länderna inom . för Baltic 21 är ett regionalt sam- arbete mellan 11 länder i (de fem nordiska länderna, de tre baltiska staterna, , och nordvästra ) samt med syftet att nå en hållbar utveckling i regionen i ett 30-årigt perspektiv. Gemensamma mål för hållbar utveckling har antagits och regionen är därmed den första i världen som har antagit sådana mål (se även avsnitt 3.13.2). Baltic 21 fokuserar på åtta sektorer jordbruk, energi, fiske, skog, näringsliv, turism, transporter och utbildning vars utveckling bedöms vara av särskilt stor betydelse för att uppnå en hållbar Dessutom lyfts arbetet med regional utvecklings- planering fram som en viktig fråga. Inom varje sektor har vanligen två länder åtagit sig att vara samordnande och pådrivande i genomförandet av aktionsprogrammet. Det rör sig oftast om ett västland och ett land från den östra delen av regionen. Samarbetsformen leder till kunskapsöverföring och etablerande av kontakter mellan länderna. har denna roll (s.k. inom sektorerna näringsliv, turism och utbildning. Tydliga indikatorer har antagits för vad som skall uppnås. Konkreta handlingsprogram har utarbetats för genomförandet av Baltic 21 i varje sektor. Ansvaret för genomförande åvilar sektorerna med särskilt ansvar för de berörda ministerierna som ansvarar för respektive sektor. Målet om en hållbar utveckling omfattar ekologiska, sociala och ekonomiska aspekter. Dessa tre aspekter är beroende av varandra och måste vägas samman på ett balanserat sätt för att målet om en hållbar utveckling skall uppnås. nationella strategi för hållbar utveckling skall föra samman sociala, inklusive kulturella, ekonomiska och miljömässiga prioriteringar. Strategins teman eller kärnområden betonar därvid vikten av integration snarare än sektoriell uppdelning. Strategin omfattar mål (dvs. svar på frågan vad?) för att ge en tydlig och långsiktig färdriktning mot ett mer hållbart samhälle. Strategin omfattar även styrmedel, verktyg och processer (svar på frågan hur?) som behövs i omställningsarbetet. Strategin behandlar dessutom institutionella aspekter och aktörer (svar på frågorna vem, vilka?) Utgångspunkterna för strategiarbetet har varit att den nationella strategin skall: N omfatta alla tre dimensionerna av hållbarhetsbegreppet, N beröra alla relevanta politikområden och därvid utgå från gällande svensk politik, N samverka och samordnas med internationella strategier, N belysa sambanden mellan olika politikområden, dvs. N höja medvetandenivån i samhället i stort, N initiera en bred debatt, och N vara ett levande dokument som regelbundet följs upp och revideras. Den nationella strategin är ett långsiktigt strategiskt instrument i arbetet med att ställa om till en hållbar utveckling. Genom konkreta åtgärder uppnås ett mer hållbart . Det innebär att strategin skall ge vägledning i ett längre tidsperspektiv och ge utrymme för flexibilitet på kortare sikt. Därför innehåller strategin både visioner av långsiktig karaktär och mer konkreta mål och åtgärder av mer kortsiktig natur. De långsiktiga visionerna och värderingarna bör vara giltiga i ett generationsperspektiv. De strategiska kärnområdena med till- hörande mål och åtgärder varierar oftare; vissa frågor är viktiga medan andra kan vara i fokus . Strategin kommer att revideras allt eftersom målen uppnås eller nya frågor prioriteras. Visionen (avsnitt 3.2) anger den långsiktiga viljeriktningen. skall fortsätta gå i spetsen för omställningen till ett hållbart samhälle. I ett hållbart samhälle tar vi till vara, vårdar och investerar i våra viktigaste resurser människorna och vår natur. Framtidens samhälle skall därför formas inom ramen för vad natur- och kulturmiljön samt människors hälsa tål. Viktiga beståndsdelar i en hållbar samhällsutveckling är mål för sysselsättning, näringsliv, folkhälsa, arbetsliv, miljöskydd och hushållningen med naturresurser för att nämna några. Många politikområden, mål och åtgärder i svensk politik berör mer än en dimension av hållbarhetsbegreppet. Kopplingar görs allt oftare mellan sociala, inklusive kulturella, ekonomiska och miljömässiga aspekter. Den nationella strategin sammanfogar därvid de mest centrala frågorna till åtta strategiska kärnområden, nämligen 1.Framtidens miljö allas vårt ansvar 4.Social sammanhållning, välfärd och trygghet 5.Sysselsättning och lärande i ett kunskapssamhälle 6.Hållbar ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft 7.Regional utveckling och sammanhållning 8.Utveckling av ett hållbart samhällsbyggande Många av de mål och åtgärder som redovisas under kärnområdena (avsnitt 3.43.11) visar att är på god väg i omställnings- arbetet mot en hållbar utveckling. Den nationella strategin lägger tyngden vid omställningsarbetet på nationell nivå. För att nå en hållbar utveckling är även det lokala och internationella arbetet av stor betydelse. På den lokala nivån ligger i tyngdpunkten på det lokala Agenda 21-arbetet (avsnitt 3.12). globala ansvar, det internationella arbetet och biståndsarbetet behandlas i avsnitt 3.13. Vision och mål berör dessutom de tvärgående aspekter som är sammanbindande kitt och viktiga förutsättningar i ett hållbart samhälle, t.ex. grundläggande värderingar i såväl ett individ- som ett samhällsperspektiv, kunskaps- och kulturarvet, demokrati och medverkan samt utbildning och kunskap. Medan de strategiska kärnområdena och målen ger en färdriktning mot ett mer hållbart samhälle, är utvecklingen av styrmedel, verktyg och mekanismer en annan angelägen fråga i omställningsarbetet. Effektiva styrmedel krävs för genomförande av mål och åtgärder samt för samsyn och samarbete mellan sektorer. Det breda hållbarhetsbegreppet och variationen av olika aktörer som medverkar i omställningsarbetet kräver en bred arsenal av verktyg och styrmedel, allt från lagstiftning och skatter till mjuka verktyg som information och frivilliga åtaganden. De styrmedel och verktyg som är mest centrala i det fortsatta omställningsarbetet redovisas i avsnitt 3.14.1.