prop · GP03166 · 2002-03-21 00:00:00 — Utskottets slutsats var att det inte helt kunde uteslutas att införande av möjligheten att kunna förordna juridiskt biträde för barn i vissa särskilt konfliktfyllda vårdnads- och umgänges- tvister ytterligare skulle stärka barnets rätt. Utskottet ansåg att frågan borde bli föremål för särskild uppmärksamhet inom ramen för det utred- ningsarbete som bedrevs i anledning av om utövandet av barns rättigheter. Utskottet hemställde att som sin mening skulle ge regeringen till känna vad utskottet anfört. Frågan om särskilt biträde för barn behandlas i den departementspromemoria om om utövandet av barns rättigheter som kommer att färdigställas (se av- snitt 10.1). Uppdrag till om stöd i föräldraskapet Regeringen har i beslut gett i uppdrag att samla in, analysera och sprida kunskap om hur föräldrastöd av olika slag kan utformas för att göra verklig nytta. Institutet har erhållit särskilda medel för detta uppdrag. Bakgrunden till uppdraget är betänkande Stöd i föräldraskapet (SOU 1997:161). I betänkandet fanns inga förslag till lag- ändringar eller särskilda statsbidrag av det slag behöver besluta om. Däremot pekade utredningen på behov av att föräldrastödet stärks inom kommuner och landsting, att frivilligorganisationer får stöd i sitt arbete med att informera föräldrar och att gränserna mellan olika huvud- män blir klarare. Institutet skall belysa hur olika slags föräldrastöd och föräldrautbild- ning påverkar barnens situation i familjen. Att tillgodose barnets rätt till respekt för sin person och rätt att bli hörd i frågor som berör det är en viktig metodfråga. En annan fråga att studera är hur barn och föräldrar kan få vara med och bestämma om åtgärder som berör barnet och famil- jen inom barnomsorg, skola och andra verksamheter där barnen finns. Vidare anges i uppdraget att det är viktigt att befintlig verksamhet utvär- deras så att det står klart att de metoder som används är bra och effektiva. 2001/02:166 Hur barnen påverkas av verksamheterna skall också belysas. skall ställa samman beskrivningar och analysera verksamhet som bedrivs på lokal nivå. Arbetet skall ske i samverkan med , , , , och . Arbetet skall bedrivas i projektform och pågå fram till . Institutet skall fortlöpande lämna redovisning till regeringen om hur arbetet fortskrider och uppdraget skall slutredovisas . Barn med frihetsberövade föräldrar I regleringsbrevet för för kriminalvården öronmärktes i syfte att genomföra insatser i enlighet med de förslag som läm- nats i och gemensamma rapport med frihetsberövade föräldrar. En rad åtgärder har därefter vid- tagits inom kriminalvården. Möjligheterna för barn att besöka sina för- äldrar i anstalter och häkten har förbättrats genom att besökslägenheter och besöksrum har tillskapats och inretts med tanke på barns behov. På samtliga slutna anstalter för kvinnor finns nu bostadsrum som medger boende med spädbarn. Personal från i princip samtliga anstalter har deltagit i utbildning för att kunna genomföra föräldrautbildning i studie- cirkelform med intagna. Sådan föräldrautbildning med intagna har därefter påbörjats. I regleringsbrev och på andra sätt har regeringen följt upp hur kriminalvården arbetar vidare med dessa frågor. Uppdrag om utvisning på grund av brott de dömda och deras barn har gett en utredare i uppdrag att ur ett barnperspektiv se över utvisning på grund av brott. Uppdraget är tänkt att analysera frågeställningen generellt utifrån gällande lagstiftning, för- arbeten och rättspraxis, och att särskilt utreda följande tre frågor: domstolarnas vetskap om barnets situation vid utvisning av föräl- dern, om barnet skall påverka utvisningsperiodens längd, samt om föräldern skall ha möjlighet att tillfälligt besöka sina barn i efter verkställd utvisning. Uppdraget skall rapporteras till . Utredningen kommer att lägga tonvikten vid den utvisades biologiska och/eller adopterade barn, men makes eller sambos barn kan bli relevant för det fall den utvisade faktiskt fungerar som en förälder för det barnet. Utredningen kommer däremot inte att beakta barn som befin- ner sig utanför landets gränser. () fick i uppdrag att kartlägga ur ett barnperspektiv vilka personer som utvisades på grund av brott ur . Rapporten (BRÅ:s rapport 2000:18) utvisade att cirka 5 000 personer dömdes till utvisning på grund av brott . Av dessa hade barn som tillfälligt eller permanent bodde i , dvs. ungefär 200 barn berördes av en Därtill framkom att domstolarna hade en högre tröskel för att utvisa en person som hade barn här; det var i nästan samtliga fall fråga om allvarlig brottslighet eller återfall i brott. Utred- ningen är en uppföljning av BRÅ:s rapport. Flickor i patriarkala familjer En slutsats från de diskussioner som regeringen fört med företrädare för myndigheter och frivilligorganisationer om familjer med patriarkala vär- deringar, är behovet av bättre kunskaper hos framför allt om familjer med andra normsystem och vilka konsekvenser det får för familjemedlemmarnas levnadsvillkor. Dessa kunskaper behöver även personal inom skolan, ungdomsmottagningar och andra institutioner som kan komma i kontakt med flickor som utsätts för våld eller hot om våld. Regeringen har därför gett i uppdrag att, utifrån befint- lig lagstiftning och kunskap, utforma skriftlig information till social- tjänsten i dess arbete för utsatta flickor. Denna information skall distri- bueras till alla berörda enheter inom den kommunala . Distributionen skall vara genomförd . Regeringen har även avsatt medel för att framställa ett utbildnings- material till personal inom skola, socialtjänst och ungdomsmottagningar som behandlar vilka konsekvenser olika normsystem på individ-, familje- och samhällsnivå kan få för familjemedlemmarnas levnadsvillkor. Mate- rialet kommer även att göras tillgängligt på nätet. Det är viktigt att arbete i högre utsträckning bygger på kunskap och beprövad erfarenhet. Mot den bakgrunden gav regeringen i uppdrag att genomföra en samlad strategi för kunskapsutveckling inom . Totalt har avsatts för att genomföra strategin. Länsstyrelserna i de tre storstadslänen har av regeringen fått särskilda medel för att under respektive landshövdings ledning, och i samarbete med kommuner och kvinnojourer, finna en skyndsam lösning på frågan om behovet av jourbostäder särskilt avsedda för utsatta flickor. Rege- ringen har avsatt för detta ändamål. har prioriterat projekt som syftar till jämställdhet mellan könen, ökade kunskaper om det svenska samhället och förbättrade kunskaper om barns och ungdomars villkor. skall särskilt belysa uppväxtvillkoren för barn och ungdomar med invandrarbakgrund. har på regeringens uppdrag utarbetat rapporten oss tala om flickor (rapport 2000:16) om situationen för vissa särskilt utsatta flickor. Inte- grationsverket föreslår i rapporten en serie åtgärder för att uppmärksamma och underlätta flickornas situation. Parallellt med arbete studerade på regeringens uppdrag villkoren i allmänhet för flickor med utländsk bakgrund. I Rapport om flickor med annan etnisk och kulturell bakgrund () redovisade de erfarenheter som finns i organisationer och kommuner av arbete för att stärka ställningen för flickor med annan etnisk och kulturell bakgrund. En av rapportens slut- satser är att arbetet med att synliggöra flickor med utländsk bakgrund bör ha sin utgångspunkt i ett generellt jämställdhetsperspektiv, där fokus måste flyttas från den enskilda individen till det omgivande samhället. 2001/02:166 pekar också på behovet av ytterligare kunskap om uppväxtvillkoren för dessa flickor. Bland de flickor och kvinnor som söker skydd i kan det finnas personer som behöver skydd från medlemmar i den egna familjen eller andra släktingar. har på uppdrag av regeringen därför utarbetat riktlinjer för hur flickors och kvinnors skyddsbehov bättre skall uppmärksammas i asylprocessen. avsatte regeringen för för att stödja projekt som belyser problemställningar ur ett jämställdhets- och integrationsperspektiv och stödjer utsatta flickor i patriarkala familjer. Projekten beräknas komma i gång . Inom skolans område skall pedagogiskt kvalificerade resurspersoner utbildas i jämställdhet och genuskunskap. Det skall finnas minst en sådan utbildad lärare eller pedagog i samtliga kommuner . Dessutom har regeringen beslutat att skall användas i arbetet med att förebygga och motverka kränkande behandling genom utbildnings- insatser främst riktade till flickor. Regeringen har även uppdragit åt att ta fram och sprida exempel på hur skolor och kommuner i samverkan med olika organisationer och myndigheter arbetar med jäm- ställdhet och social och etnisk mångfald. Uppdraget skall redovisas . fick i regleringsbrevet för i uppdrag att kartlägga på vilket sätt landstingens barn- och ungdomshabiliteringar är tillgäng- liga för barn och ungdomar med olika funktionshinder i olika åldrar. Kartläggningen skall även omfatta samverkan med andra verksamheter kring utformningen och innehållet i insatserna till barnen och ung- domarna samt deras familjer. Uppdraget skall redovisas . I samma regleringsbrev fick även i uppdrag att redo- visa på vilket sätt myndigheten har förstärkt sina rådgivnings- och infor- mationsinsatser till kommuner och landsting för att öka användningen av individuella planer enligt Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) (HSL). Planerna är ett viktigt verktyg för samverkan och ansvarsför- delning mellan de parter som svarar för stöd till den enskilde. Uppdraget har redovisats till regeringen (S2002/1905/ST). har dess- utom publicerat två rapporter inom ramen för uppdraget. tillsatte regeringen en särskild utredare för att se över vissa hjälpmedelsfrågor samt vissa insatser enligt LSS. En av uppgifterna är att analysera hjälpmedelsförsörjningen inom förskolan och övriga skolväsendet. Förtydligandena vad gäller LSS avser bl.a. reglering av insatsen rådgivning och annat personligt stöd där innebörden och gräns- dragningen till andra insatser är oklar. Utredningen skall vara klar . Barns rätt till hälsa Helhetssynen mellan exempelvis barns uppväxtvillkor, ekonomisk och social trygghet samt delaktighet och inflytande i samhället är viktigt vad gäller att främja barns hälsa. Regeringen har även arbetat med mer riktade åtgärder för att skydda barn från ohälsoeffekter av tobak, alkohol och narkotika. ändrades Tobakslagen (1993:581) och ett förbud infördes att sälja tobaksvaror till den som är . Tillgängliga data tyder dock på att åldersgränsen inte har efterlevts på ett tillfredsställande sätt. Regeringen har därför i propositionen Vissa tobaksfrågor (prop. 2001/02:64) föreslagit att ett system skall införas med anmälningsplikt för dem som i näringsverksamhet säljer tobak i kombination med en avgiftsfinansierad tillsyn. På så sätt får kommunen kännedom om de näringsidkare som i kommunen säljer tobak så att de kan bli före- mål för tillsyn och riktad information. Regeringen har även i nämnda proposition aviserat sin avsikt att avsätta 20 miljoner för metod- utveckling av tobaksprevention särskilt riktat till barn och ungdomar. beslutade om en nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador (prop. 2000/01:20, bet. 2000/01:SoU8, rskr. 2001/01:144). Syftet med handlingsplanen är att lägga fast grundvalarna för en alkoholpolitik som leder till minskad alkoholkonsumtion och begränsade alkoholskador, inte minst bland unga. En kommitté (2001:02) har fått rege- ringens uppdrag att samordna insatserna på nationell nivå och att i sam- spel med kommuner och landsting stimulera insatser enligt handlings- planen på regional och lokal nivå. När det gäller barn och ungdomar syftar insatserna till att minska såväl tillgången till alkohol som efter- frågan. Satsningar på information i skolan och drogfria fritidsgårdar lik- som andra alkoholfria miljöer är viktiga inslag i handlingsplanen. För att uppmuntra till fler positiva kommunala initiativ har fått sammanlagt av regeringen för att i samarbete med Fritidsforum utveckla före- byggande alkoholarbetet inom fritidsgårdsverksamheten. I propositionen Nationell narkotikahandlingsplan (prop. 2001/02:91) som överlämnades till anges huvudinrikt- ningen för den kommande narkotikapolitiken. Målet är att minska ny- rekryteringen till missbruk, förmå missbrukare att upphöra med sitt missbruk samt att minska tillgången på narkotika i samhället. Regeringen föreslår bl.a. att får i uppdrag att i samarbete med analysera vilka insatser som kan vidtas för att stärka den narkotikaförebyggande verksamheten i skolan samt att alla ungdomar och föräldrar bör ha tillgång till lokal rådgivning i frågor som rör alkohol, narkotika och missbruk. En särskild nationell narkotika- samordnare har utsetts för att genomföra och följa upp handlingsplanen. Handlingsplanen gäller t.o.m. . Särskilda medel för alkohol- och narkotikaförebyggande insatser för- delas av länsstyrelserna till kommuner och organisationer i enlighet med direktiv från regeringen. Resurserna, , är avsedda för insatser för barn till missbrukare och barn i familjer där våld och över- grepp mellan vuxna förekommer och utgör ett led i arbetet med att för- verkliga den nationella handlingsplanen (prop. 2000/01:20) för att före- bygga alkoholskador. På nationell nivå skall tillsammans med följa upp och utvärdera hur anvisade medel används. I regleringsbrevet för gäller för () samordnade folkhälsoarbete att barn- och ungdomsforsk- ningen i relation till stress och psykisk/psykosomatisk hälsa skall ges en bredare inriktning jämfört . IPM skall även fortsätta att redovisa på vilket sätt barnperspektivet har beaktats såväl internt som externt utifrån . Kunskapen om utvecklingen av psykisk hälsa hos barn och ungdomar behöver förbättras. har bl.a. fått i uppdrag att utreda förutsättningarna för återkommande mätningar av barns och ungdomars psykiska hälsa. Regeringen beslutar om delmål för ungdomspolitiken (Ju2001/6870/U). Ett flertal av delmålen för berör ungas hälsa. Ett handlar om att andelen ungdomar med psykisk ohälsa skall minska. Andra mål tar sikte på minskad tobak-, alkohol- och narkotikaanvänding bland ungdomar. skall i samråd med berörda myndig- heter och följa upp och analysera utveck- lingen av ungdomars villkor i förhållande till samtliga delmål. Uppdraget skall redovisas till regeringen . I sitt slutbetänkande Det gäller livet stöd och vård till barn och ung- domar med psykiska problem (SOU 1998:31) identifierar bl.a. ett ökat behov av att arbeta förebyggande med inriktning på barn och ungdomar. Kommittén har i sitt arbete och slutbetänkande granskat barns och ungdomars psykiska ohälsa liksom hur deras vård- behov tillgodoses och fastslagit att en stor andel barn och ungdomar upp- visar olika former av psykisk ohälsa. lyfter även fram att vården fungerar otillfreds- ställande för ungdomar med allvarlig psykisk ohälsa som anorexi/bulimi, psykos, depression med suicidrisk och svåra tvångssyndrom. Kommittén konstaterar vidare att det för ungdomar som befinner sig i gränslandet mellan barn- och ungdomspsykiatrin och vuxenpsykiatrin ofta uppstår olyckliga och onödiga kontinuitetsbrott i samband med övergången mellan de båda specialiteterna. Kommittén lyfter även fram att utage- rande ungdomar med missbruksproblem och psykiska problem inte får tillräcklig psykiatrisk vård. Regeringen delar bedömning att det är ytterst angeläget att förbättra omhändertagandet av barn och ungdomar med psykisk ohälsa. Regeringen har därför slutit ett avtal med Landstingsför- bundet och i vilket parterna enats om insat- ser inom bland annat psykiatriområdet. Detta avtal om utvecklingsinsat- ser redovisas i propositionen Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149). I avtalet ingår att landsting och kommuner får ett resurstillskott på sammanlagt . Medlen skall fördelas till lands- tingen och till kommunerna. I avtalet har parterna kommit överens om att landstingen skall svara för Skr. 2001/02:166 att barn och ungdomar som visar tecken på psykiska problem erbjuds tidigt och adekvat stöd. Regeringen anser att det är viktigt att arbeta i förebyggande syfte för att förhindra att nedstämdhet, trötthet, sömnstör- ningar, oro, ångestkänslor m.m. bland barn och ungdomar fördjupas och leder till utvecklandet av allvarlig psykisk ohälsa. Regeringen instämmer i att det måste finnas flexibla gränser mellan barn- och ungdomspsykiatrin och vuxenpsykiatrin. Inom flertalet lands- ting pågår också arbete för att integrera barn- och ungdomspsykiatrin och vuxenpsykiatrin. Regeringen anser dock att verksamheten bör stödjas inom ramen för resurstillskottet till landstingen i stället för med särskilda stimulansmedel. Parterna har därför i avtalet om utvecklingsinsatser kommit överens om att landstingen skall svara för att tillgodose vård- behoven hos ungdomar i åldersgruppen genom samordnade insatser mellan barn- och ungdomspsykiatrin och vuxenpsykiatrin. Slutligen anser regeringen att det är angeläget att stimulera metod- utveckling inom barn och ungdomspsykiatrin i syfte att ge adekvat vård till de ungdomar som har både psykiska problem och missbruksproblem. Mot denna bakgrund har regeringen, och i avtalet om utvecklingsinsatser enats om att lands- tingen skall utveckla vårdinnehållet för barn och ungdomar med psykiska problem och missbruk. En viktig förändring inom område skedde i och med de ändringar som gjordes i socialtjänstlagen . Då infördes principen om barnets bästa och barnets rätt att komma till tals i alla frågor som rör det. I den reformering av socialtjänstlagen som har trätt i kraft har bestämmelsen om barnets bästa har fått en egen paragraf (1 kap. 2 §) och det har förtydligats att med barn avses varje människa under . I lagen har vidare införts en bestämmelse om att en plan för den vård som socialnämnden avser att anordna alltid skall upprättas när ett barn behöver vårdas utanför det egna hemmet (11 kap. 5 §). Vårdplanen skall även innehålla åtgärder och in- satser som andra huvudmän ansvarar för. Regeringen har ansett det angeläget att även barn som lever i familjer som uppbär ekonomiskt bistånd (socialbidrag) får del av de familje- ekonomiska satsningar som en höjning av nivån på barnbidraget innebär. har justerat skäliga levnadskostnader med hänsyn till den pris- och konsumtionsutveckling som varit. Juste- ringarna påverkades delvis av att barnbidraget höjts och ledde till vissa standardförbättringar för barn. Riksnormen för beräkning av skäliga lev- nadskostnader (2 kap. 1 § socialtjänstförordningen 2001:937) har för justerats i enlighet härmed. Länsstyrelserna har i regleringsbreven för åren 19982000 haft i upp- drag att följa och redovisa hur bestämmelserna om barnets bästa fått genomslag i verksamhet. Vidare har haft i uppdrag att öka kunskaperna i kommunerna om barnets bästa och att medverka till att kommunernas socialtjänst förbättrar sina insatser för Skr. 2001/02:166 barn och unga. Sammanställningen av resultatet av den sociala tillsynen för redovisar positiva effekter av lagändringarna. Barnen och barnets bästa har fått en starkare ställning i arbete. Det är vanligare med riktlinjer för hur barnets bästa skall tas tillvara och det har blivit vanli- gare att utredare även talar med barnen. Ändå är det inte ovanligt att barnets behov, det behov som utreds, inte framgår av barnavårdsutredningarna. Det förekommer även allt för ofta att det saknas ett barnperspektiv i s.k. socialbidragsärenden. Det har framkommit att det i stor utsträckning saknas en samsyn om innebörden av begreppen barnets bästa och barnperspektiv. Det försvårar arbetet med att stärka barnens ställning i socialt arbete. Begreppen behö- ver därför definieras och konkretiseras. Enligt årsredovisning pågår ett arbete som syftar till att utveckla begreppen kring barnets bästa och barnperspektivet i hand- läggningen av ärenden som avser barnfamiljer som har ett långvarigt behov av ekonomiskt bistånd. Arbetet utförs i samverkan mellan läns- styrelserna och . Enligt regleringsbrevet för skall redovisa sina insatser för att hänsynen till barnets bästa skall beaktas inom socialtjäns- tens verksamheter samt göra en bedömning av effekterna av insatserna. Asylsökande och gömda barns rätt till hälso- och sjukvård Landstingen är ansvariga för att samtliga asyl- sökande m.fl. erhåller akut sjukvård och tandvård samt sjukvård och tandvård som inte kan anstå. Därutöver ges viss annan vård, exempelvis mödra- och förlossningsvård. Asylsökande barn har rätt till i princip samma hälso- och sjukvård samt tandvård som andra i bosatta barn. Asylsökande skall även erbjudas hälsoundersökning enligt riktlinjer i allmänna råd från Social- styrelsen. För denna vård lämnar staten ersättning per asylsökande till landstingen. I enlighet med en överenskommelse mellan staten och Landstingsför- bundet beslutade regeringen att barn som hålls gömda inför verkställighet av avvisnings- eller utvisningsbeslut skall tillförsäkras hälso- och sjukvård enligt samma grunder som asylsökande barn. Frivil- ligorganisationerna har, liksom , lovat att medverka till att barnen kan söka sig till lämplig vårdgivare. Asylsökande barns rätt till skola har asylsökande barn och barn som beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd med stöd av 2 kap. 4 a § utlänningslagen (1989:529) (s.k. massflyktingar) tillgång till utbildning inom det offent- liga skolväsendet, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg på i huvud- sak samma villkor som gäller för barn som är bosatta i . samma gäller för barn som av andra skäl ansökt om uppehållstillstånd i Skr. 2001/02:166 och getts rätt att vistas här medan ansökan prövas. ning lämnas till kommunerna. De flesta utländska barn som kommer till gör det tillsammans med sina föräldrar. kom dock 461 barn utan förälder eller annan vårdnadshavare. 187 av barnen kom från , andra huvudsakliga ursprungsländer var , , , , och . Dessa barn befinner sig i en särskilt utsatt situation. Regeringen har i beslut uppdragit åt Migrations- verket och att gemensamt och i samråd med och förbättra motta- gandet av ensamkommande barn. Regeringen anger i uppdraget att det skall genomföras i samverkan med , och andra berörda organisationer. Uppdraget innebär föl- jande: Kartlägga och analysera bakgrunden till att barn kommer ensamma till , i vilken omfattning det sker och vilka förebyggande åt- gärder som kan vidtas. Med utgångspunkt i gällande lagstiftning förbättra samverkan mellan myndigheter för att de barn som kommer ensamma till skall ges samma skydd och stöd som svenska barn och att barnets bästa alltid kommer i främsta rummet. Utreda i vad mån det finns oklarheter i lagstiftningen. Vid behov skall författningsändringar föreslås. Lämna förslag om hur en samlad information om mottagandet av ensamkommande barn skall spridas. En utgångspunkt för regeringsuppdraget är det arbete som pågått mellan , , och Svenska ett utkast till rapport över arbetsgruppens arbete. Uppdraget i denna del innebar också att på se över hur samverkan mellan berörda myndigheter och organisationer bör fungera och om det finns behov av ändringar i gällande regler, såsom i fråga om tillsyn av boendeformer. Regeringen anför vidare i beslutet vidare att ansvarsfördelningen mel- lan myndigheterna framgår av lagstiftningen, bl.a. socialtjänstlagen, lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga och lagen om motta- gande av asylsökande m.fl., men att det uppenbarligen finns svårigheter i samverkan mellan myndigheter när det gäller mottagandet av de ensam- kommande barnen för att tillförsäkra dem skydd och stöd i enlighet med Det kan även finnas oklarheter i lagstiftningen, till exempel rörande Regeringsuppdraget handlar vidare om att kartlägga och analysera de ensamkommande barnens sociala bakgrund och deras väg till såsom hur många barn det handlar om, i vilka åldrar de är och av vilket kön. Vidare frågor om varför barnen har lämnat sina vårdnadshavare och det land de kommer från samt hur deras kon- taktnät ser ut i hemlandet och i . presenterade rapporten i utlän- Skr.