prop · GP0383 · 2002-01-02 00:00:00 — Det övergripande målet för projektet är att öka medborgarnas medvetenhet om samt öka deras deltagande i de politiska beslutsprocesserna och då särskilt i valen. Utvecklingsarbetet består av flera aktiviteter, bl.a. stöd till demokratiutveckling. För att främja medvetenhet om och deltagande i de politiska beslutsprocesserna har regeringen beviljat stöd för demokratiutveckling enligt förordningen (2000:648) om statliga projektbidrag för utvecklingsarbetet för den svenska folkstyrelsen. Denna del av projektet har fått stort gehör hos allmänheten. Vid de tre ansökningstillfällena sökte cirka 1 000 kommuner och organisationer stöd av vilka endast 130 kommuner, ungdomsorganisationer, stiftelser, invandrarorganisationer, folkbildningsorganisationer m.fl. kunde beviljas bidrag. Flera av de beviljade projekten syftar indirekt till att främja de mänskliga rättigheterna. Totalt har cirka 25 projekt som, helt eller delvis, inriktat sig på att uppmärksamma t.ex. utbildning om mänskliga rättigheter fått stöd. Regeringens bedömning: Regeringen avser att ge bidrag för MR- dagarna 2002. Skälen för regeringens bedömning: Många olika konferenser och seminarier om mänskliga rättigheter har genomförts av flera myndigheter, organisationer, universitet och högskolor. anordnades t.ex. de s.k. MR-dagarna i . Över 700 personer deltog i de olika seminarierna och ytterligare cirka 300 personer var med vid de öppna arrangemangen. inkom en ansökan till om medel till stöd för MR-dagarna . Regeringen anser att det är viktigt att mötesplatser såsom MR-dagarna anordnas och avser att ånyo ge bidrag till detta arrangemang. 10Informationsstrategi för att sprida kunskap om mänskliga rättigheter Regeringen avser att låta utarbeta en informationsstrategi för att sprida kunskap om de mänskliga rättigheterna. Regeringen avser att låta inrätta en särskild hemsida om mänskliga rättigheter. Regeringen avser att låta sprida handlingsplanen till kommuner, vissa statliga myndigheter och enskilda organisationer m.fl. Regeringen avser att låta översätta en sammanfattning av innehållet i handlingsplanen till engelska och till de erkända minoritetsspråken. Regeringen avser att låta göra en sammanfattning av innehållet i handlingsplanen tillgänglig på talkassett. Skälen för regeringens bedömning: Genom denna första handlingsplan för de mänskliga rättigheterna lägger regeringen grunden för ett mer samlat synsätt på behandlingen på nationell nivå av frågor om mänskliga rättigheter. De internationella konventionerna om mänskliga rättigheter har utgjort en viktig grund i arbetet med en nationell handlingsplan. Att sprida kunskap om innehållet i dessa konventioner är ett åtagande som varje stat har enligt t.ex. artikel 42 i FN:s konvention om barnets rättigheter och artikel 7 i FN:s konvention om avskaffande av alla former av rasdiskriminering. Det är viktigt att en väl genomarbetad strategi utarbetas för att sprida kunskap om de mänskliga rättigheterna. Strategin bör bl.a. syfta till att informera allmänheten om vad som avses med mänskliga rättigheter och vilka aktörer i det svenska samhället som arbetar med mänskliga rättigheter. Forum för Levande historia kommer att arbeta aktivt med dessa frågor. Regeringen ser gärna att de olika aktörer som varit med att utarbeta förslaget till handlingsplan deltar aktivt i arbetet med att utarbeta en informationsstrategi. Enskilda organisationer bedriver ett omfattande informa- tionsarbete med att sprida kunskap om mänskliga rättigheter i . De har också egna informationskanaler. I syfte att förbättra kunskapen om mänskliga rättigheter bland allmänheten spelar därför dessa organisationer en viktig roll. Under arbetets gång har det påtalats att det finns ett stort behov av förbättrad information till allmänheten om mänskliga rättigheter. Som ett hjälpmedel för att förbättra informationen om de svenska åtagandena avseende mänskliga rättigheter bör en hemsida inrättas. Den kommer att utgöra ett viktigt hjälpmedel för att sprida information om mänskliga rättigheter. Som ett led i att sprida kunskap om situationen i och som information om det inledande arbetet med att utarbeta ett förslag till en nationell handlingsplan, skickades kartläggningen Mänskliga rättigheter i Skr. 2001/02:83 en kartläggning (Ds 2001:10) ut till cirka 1 100 kommuner, universitet och högskolor, domstolar, enskilda organisationer m.fl. En sammanfattning av kartläggningen översattes till engelska och skickades till bl.a. utländska ambassader i och svenska ambassader utomlands. Handlingsplanen bör få motsvarande spridning. Regeringen avser därför att låta översätta en sammanfattning av innehållet i handlingsplanen till engelska och de erkända minoritetsspråken i syfte att sprida kunskap om det svenska arbetet. Regeringen avser också att låta göra en sammanfattning av innehållet i handlingsplanen tillgänglig på talkassett. Översättning och spridning av dokument Regeringen avser att se över tillgängligheten av internationella dokument om mänskliga rättigheter och domar från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och möjligheterna att i större utsträckning än översätta sådana dokument till svenska. Regeringen avser att i samråd med Riksåklagaren, polisstyrelsen och låta samla, vid behov översätta till svenska och publicera viktigare dokument inom området mänskliga rättigheter som är av betydelse för respektive Regeringen avser att i samråd med låta samla, vid behov översätta till svenska och publicera viktigare dokument inom området mänskliga rättigheter som är av betydelse för domstols- Regeringen avser att låta översätta till svenska framför allt kommande svenska rapporter till de sex som rör mänskliga rättigheter liksom de efterföljande kommentarerna och sprida bl.a. de senaste rapporterna och kommenterarna och mot- svarande dokument från till kommunerna. Skälen för regeringens bedömning: Under arbetets gång har det visat sig att det finns ett stort behov av förbättrad information till allmänheten om mänskliga rättigheter. Kunskapen om mänskliga rättigheter samt en ökad förståelse för de bakomliggande skälen till att det finns olika internationella konventioner är något som referensgrupperna särskilt påtalat som viktigt. I vilken mån tillgängligheten av viktiga internationella dokument om mänskliga rättigheter och domar från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna kan förbättras och möjligheterna att i större utsträckning översätta sådana dokument till svenska bör ses över. Inledningsvis bör särskilt tillgängligheten av de dokument som är av betydelse för de rättsvårdande myndigheterna och Flera olika enskilda organisationer har påtalat vikten av översättning och spridning. Frågan om översättning av viktiga dokument om mänskliga rättigheter har även uppmärksammats av flera FN-kommittéer i sina respektive granskningar av . därför anses särskilt angeläget att de svenska rapporterna till de sex olika som rör mänskliga rättigheter och de därpå följande Skr. 2001/02:83 kommentarerna översätts till svenska. Det är vidare angeläget att bl.a. de senast rapporterna och kommentarerna liksom motsvarande dokument från sprids till kommunerna. Flera referensgrupper har också pekat på att det finns behov av att förbättra spridningen av de svenska rapporterna till t.ex. kommuner och landsting. 11Uppföljning och utvärdering av handlingsplanen Regeringens bedömning: Den interdepartementala arbetsgruppen för mänskliga rättigheter som avses inrättas kommer att få till uppgift att följa upp handlingsplanen och se till att den utvärderas. Skälen för regeringens bedömning: Handlingsplanen gäller för perioden mellan 20022004. Regeringen har det primära ansvaret för att syftet med handlingsplanen förverkligas. Genomförandet av hand- lingsplanen kommer att följas upp och utvärderas. Syftet med uppföljningen är att se när och hur åtgärderna genomförts. Uppföljningen och utvärderingen kommer att utgöra en viktig rapport till regeringen. Att uppföljning och utvärdering sker är av vikt av flera skäl. Genom ett sådant arbete går man från ord till handling vilket innebär att de mänskliga rättigheterna görs mer synliga och blir mer konkreta. Ett annat skäl för uppföljning och utvärdering är att genomförandet av handlingsplanen kan effektiviseras. Slutligen kan ett väl fungerande uppföljnings- och utvärderingsarbete medföra att de mänskliga rättigheterna ges ett ökat utrymme i det dagliga arbetet i samhället. Den interdepartementala arbetsgruppen för mänskliga rättigheter, som behandlas i avsnitt 8, bör därför få till uppgift att följa upp handlingsplanen och se till att den utvärderas. Arbetsgruppen kommer därmed att behöva hålla sig informerad om hur arbetet med de olika åtgärder som aviseras i handlingsplanen fortskrider och hur åtgärderna genomförs. Uppföljnings- och utvärderingsarbetet kommer att vara av värde för och ligga till grund för utarbetandet av nästa handlingsplan om de mänskliga rättigheterna. Av bilaga 5 till handlingsplanen framgår vilka departement som per ansvarar för de frågor som behandlas i denna skrivelse. FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna Resolution 217 (III) Enär erkännandet av det inneboende värdet hos alla medlemmar av människosläktet och av deras lika och oförytterliga rättigheter är grundvalen för frihet, rättvisa och fred i världen, enär ringaktning och förakt för de mänskliga rättigheterna lett till barbariska gärningar, som upprört mänsklighetens samvete, och enär skapandet av en värld, där människorna åtnjuta yttrandefrihet, trosfrihet samt frihet från fruktan och nöd, kungjorts som folkens högsta strävan, enär det är väsentligt för att icke människan skall tvingas att som en sista utväg tillgripa uppror mot tyranni och förtryck, att de mänskliga rättigheterna skyddas genom lagens överhöghet, enär det är väsentligt att främja utvecklandet av vänskapliga förbindelser mellan nationerna, enär folk i stadgan ånyo uttryckt sin tro på de grundläggande mänskliga rättigheterna, den enskilda människans värdighet och värde samt männens och kvinnornas lika rättigheter, ävensom beslutat främja socialt framåtskridande och bättre levnads- villkor under större frihet, enär medlemsstaterna åtagit sig att i samverkan med säkerställa allmän och effektiv respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, enär en gemensam uppfattning av dessa fri- och rättigheters innebörd är av största betydelse för uppfyllandet av detta åtagande, denna ALLMÄNNA FÖRKLARING OM DE MÄNSKLIGA RÄTTIGHETERNA såsom en gemensam riktlinje för alla folk och alla nationer, på det att varje individ och varje samhällsorgan må med denna förklaring i åtanke ständigt sträva efter att genom undervisning och uppfostran befordra respekten för dessa fri- och rättigheter samt genom framstegsfrämjande inhemska och internationella åtgärder säkerställa deras allmänna och verksamma erkännande och tillämpning såväl bland folken i medlemsstaterna som bland folken i områden under deras överhöghet. Alla människor äro födda fria och lika i värde och rättigheter. De äro utrustade med förnuft och samvete och böra handla gentemot varandra i en anda av broderskap. är berättigad till alla de fri- och rättigheter, som uttalas i denna förklaring, utan åtskillnad av något slag, såsom ras, hudfärg, kön, språk, religion, politisk eller annan uppfattning, nationellt eller socialt ursprung, egendom, börd eller ställning i övrigt. Ingen åtskillnad må vidare göras på grund av den politiska, juridiska eller internationella ställning, som intages av det land eller område, till vilket en person hör, vare sig detta land eller område är oberoende, står under förvaltarskap, är icke-självstyrande eller är underkastat någon annan begränsning av sin suveränitet. har rätt till liv, frihet och personlig säkerhet. Ingen må hållas i slaveri eller träldom; slaveri och slavhandel i alla dess former äro förbjudna. Ingen må utsättas för tortyr eller grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. har rätt att allestädes erkännas som person i lagens mening. Alla äro lika inför lagen och äro utan åtskillnad berättigade till lika skydd från lagens sida. Alla äro berättigade till lika skydd mot varje åtskillnad i strid med denna förklaring och mot varje framkallande av sådan åtskillnad. har rätt till verksam hjälp från sitt lands behöriga domstolar mot handlingar, som kränka de grundläggande rättigheter, vilka tillkomma honom genom lag eller författning. Ingen må godtyckligt anhållas, fängslas eller landsförvisas. är under full likställdhet berättigad till rättvis och offentlig rannsakning inför oavhängig och opartisk domstol vid fastställandet av såväl hans rättigheter och skyldigheter som varje anklagelse mot honom för brott. 1.Envar, som blivit anklagad för straffbar gärning, har rätt att betraktas som oskyldig, till dess hans skuld blivit lagligen fastställd vid offentlig rättegång, under vilken han åtnjutit alla för sitt försvar nödiga garantier. 2.Ingen må dömas för handling eller underlåtenhet, som för dess begående icke var straffbar enligt inhemsk eller internationell rätt. Ej heller må högre straff utmätas än vad som var tillämpligt för den straffbara gärningens begående. Ingen må utsättas för godtyckliga ingripanden i fråga om privatliv, familj, hem eller korrespondens, ej heller angrepp på heder och anseende. har rätt till lagens skydd mot sådana ingripanden eller angrepp. 1.Envar har rätt att inom varje stats gränser fritt förflytta sig och välja sin vistelseort. 2.Envar har rätt att lämna varje land, inbegripet sitt eget, och att återvända till sitt eget land. 1.Envar har rätt att i andra länder söka och åtnjuta från förföljelse. 2.Denna rätt må icke åberopas vid laga åtgärder, reellt grundade på icke- politiska brott eller på handlingar, som strida mot ändamål och grundsatser. 1.Envar har rätt till en nationalitet. 2.Ingen må godtyckligt berövas sin nationalitet eller förmenas rätten att ändra nationalitet. Fullvuxna män och kvinnor har rätt att utan någon inskränkning på grund av sin ras, nationalitet eller religion ingå äktenskap och bilda familj. De äga lika rättigheter vid giftermål, under äktenskap och vid äktenskaps upplösning. 2.Äktenskap må ingås endast med de blivande makarnas fria och fullständiga samtycke. 3.Familjen är den naturliga och grundläggande enheten i samhället och äger rätt till skydd från samhället och staten. 1.Envar har rätt att äga egendom såväl ensam som i förening med andra. 2.Ingen må godtyckligt berövas sin egendom. har rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. Denna rätt innefattar frihet att byta religion eller tro och att ensam eller i gemenskap med andra offentligt eller enskilt utöva sin religion eller tro genom undervisning, andaktsövningar, gudstjänst och iakttagande av religiösa sedvänjor. har rätt till åsiktsfrihet och yttrandefrihet. Denna rätt innefattar frihet för envar att utan ingripanden hysa åsikter och frihet att söka, mottaga och sprida upplysningar och tankar genom varje slags uttrycksmedel och utan hänsyn till gränser. 1.Envar har rätt till frihet i fråga om fredliga möten och sammanslutningar. 2.Ingen må tvingas att tillhöra en sammanslutning. 1.Envar har rätt att taga del i sitt lands styrelse direkt eller genom fritt valda ombud. 2.Envar har rätt till lika tillträde till allmän tjänst i sitt land. Folkets vilja skall utgöra grundvalen för statsmakternas myndighet. 2001/02:83 Denna vilja skall uttryckas i periodiska och verkliga val, vilka skola äga Bilaga 1 rum med tillämpning av allmän och lika rösträtt samt hemlig röstning eller likvärdiga fria röstningsförfaranden. äger i sin egenskap av samhällsmedlem rätt till social trygghet och är berättigad till att de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, som äro oundgängliga för hans värdighet och för en fri utveckling av hans personlighet, förverkligas genom nationella åtgärder och mellan- folkligt samarbete med hänsyn tagen till varje stats organisation och resurser. 1.Envar har rätt till arbete, till fritt val av sysselsättning, till rättvisa och tillfredsställande arbetsförhållanden och till skydd mot arbetslöshet. 2.Envar har utan åtskillnad rätt till lika lön för lika arbete. 3.Envar, som arbetar, har rätt till rättvis och tillfredsställande ersättning, som tillförsäkrar honom själv och hans familj en människovärdig tillvaro och som, där så är nödvändigt, kompletteras med andra medel för socialt skydd. 4.Envar har rätt att bilda och ansluta sig till fackföreningar till skydd för sina intressen. har rätt till vila och fritid, innefattande rimlig begränsning av arbetstiden och regelbunden semester med bibehållen lön. 1.Envar har rätt till en levnadsstandard, som är tillräcklig för hans egen och hans familjs hälsa och välbefinnande, däri inbegripet föda, kläder, bostad, hälsovård och nödvändiga sociala förmåner, vidare rätt till trygghet i händelse av arbetslöshet, sjukdom, invaliditet, makes död, ålderdom eller annan förlust av försörjning under omständigheter, över vilka han icke kunnat råda. 2.Mödrar och barn äro berättigade till särskild omvårdnad och hjälp. Alla barn, vare sig födda inom eller utom äktenskap, skola åtnjuta samma sociala skydd. har rätt till undervisning. Undervisningen skall vara kostnadsfri, åtminstone på de elementära och grundläggande stadierna. Den elementära undervisningen skall vara obligatorisk. Yrkesundervisning och teknisk undervisning skall vara allmänt tillgänglig. Den högre undervisningen skall stå öppen i lika mån för alla på grundval av deras duglighet. 2.Undervisningen skall syfta till personlighetens fulla utveckling och till att stärka respekten för människans grundläggande fri- och rättigheter. Undervisningen skall främja förståelse, tolerans och vänskap mellan alla nationer, rasgrupper och religiösa grupper samt befordra verksamhet för fredens bevarande. 3.Rätten att välja den undervisning, som skall ges åt barnen, tillkommer i främsta rummet deras föräldrar. 1.Envar har rätt att fritt taga del i samhällets kulturella liv, att njuta av konsten samt att bli delaktig av vetenskapens framsteg och dess förmåner. 2.Envar har rätt till skydd för de moraliska och materiella intressen, som härröra från varje vetenskapligt, litterärt eller konstnärligt verk, till vilket han är upphovsman. har rätt till en social och internationell ordning, i vilken de fri- och rättigheter, som uttalas i denna förklaring, till fullo kunna förverkligas. 1.Envar har plikter mot samhället, i vilket den fria och fullständiga utvecklingen av hans personlighet ensamt är möjlig. 2.Vid utövandet av sina fri- och rättigheter må envar underkastas endast sådana inskränkningar, som blivit fastställda i lag i uteslutande syfte att trygga tillbörlig hänsyn till och respekt för andras fri- och rättigheter samt för att tillgodose det demokratiska samhällets rättmätiga krav på moral, allmän ordning och allmän välfärd. 3.Dessa fri- och rättigheter må i intet fall utövas i strid med ändamål och grundsatser. Intet i denna förklaring må tolkas såsom innebärande rättighet för någon stat, grupp eller person att ägna sig åt verksamhet eller utföra handling, som syftar till att omintetgöra någon av häri uttalade fri- och rättigheter. Nationell handlingsplan för de mänskliga rättig- heterna - Instruktioner för en interdepartemental arbetsgrupp En arbetsgrupp bestående av representanter från de olika departementen inom skall tillsättas inom . Arbetsgruppen skall ledas av demokratienhet. En nationell handlingsplan för mänskliga rättigheter skall se till helheten och verka för att ge en övergripande bild av och mänskliga rättigheter samt identifiera åtgärder vilka kan förbättra främjandet och skyddet av de mänskliga rättigheterna. Med utgångspunkt i nedan skall arbetsgruppen utarbeta ett förslag till en svensk handlingsplan för de mänskliga rättigheterna. kartlägga och analysera hur svenska myndigheter arbetar för att förbättra skyddet av de mänskliga rättigheterna i , kartlägga och klargöra olika modeller för utformandet av en nationell handlingsplan. I detta arbete ingår att undersöka hur andra länder arbetat eller arbetar för att få fram sina respektive handlingsplaner och därefter välja en för fungerande arbetsmodell, granska de organisatoriska aspekterna av befintliga arbete för att hantera frågor om mänskliga rättigheter och vid behov föreslå eventuella förändringar, Referensgrupper samt utåtriktad verksamhet i samarbete med av tillsatta referensgrupp(er) vari myndigheter, akademiker inom området, representanter för enskilda organisationer, arbetsmarknadens parter, intresseorganisationer m.fl. kan ingå, arbeta utåtriktat och ha en bred dialog med intressenter i samhället under arbetets gång samt sprida information om och arbeta för att främja de mänskliga rättigheterna. Referensgruppen skall ha som syfte att verka som stöd till arbetsgruppen i dess arbete. med utgångspunkt i ovan utarbeta ett förslag till en svensk handlingsplan för de mänskliga rättigheterna, föreslå konkreta åtgärder samt uppföljningsmekanismer för den nationella handlingsplanen, föreslå åtgärder för hur FN:s årtionde för utbildning inom mänskliga rättigheter kan uppmärksammas i , uppskatta kostnader för genomförandet av handlingsplanen. antogs FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna. Dokumentet har kommit att bli ett av de viktigaste för skyddet av mänskliga rättigheter. För vidkommande har mänskliga rättigheter varit en central fråga både i utrikes- och inrikespolitiken. Vid om mänskliga rättigheter i beslutades bl.a. om rättigheternas universalitet, betydelsen av de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna underströks liksom att alla rättigheter är ömsesidigt beroende och del av samma helhet. I slutdokumentet rekommenderas vidare varje stat att överväga önskvärdheten av att upprätta en nationell handlingsplan som identifierar åtgärder vilka kan förbättra främjandet och skyddet av de mänskliga rättigheterna. Rekommendationen har följts av ett tiotal länder bl.a. , och och ytterligare ett tiotal länder håller på att ta fram nationella handlingsplaner. FN har vidare förklarat för FN:s årtionde för utbildning i mänskliga rättigheter. Staterna uppmanas att anta särskilda handlingsplaner enbart för utbildning. Många stater har härvidlag följt FN:s uppmaning och uppmärksammat årtiondet på olika sätt. I uppmärksammades 50-årsjubileet av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och frågan om hur staterna kan arbeta för att stärka skyddet av de mänskliga rättigheterna lyftes fram. behandlade regeringsskrivelserna Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik (1997/98:89) liksom Demokrati och mänskliga rättigheter i utvecklingssamarbete (1997/98:76). När utrikesminister talade vid MR- kommissionen i sade hon att regeringen initierat arbetet med en nationell handlingsplan. Diskussioner om vikten av att antar en nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna har också tagits upp av utrikesutskottet och konstitutions- utskottet i olika sammanhang (1998/99:UU3 och 1999/2000:KU11) varvid utskotten hänvisat till pågående arbete inom . Att anta en nationell handlingsplan för mänskliga rättigheter för svenskt vidkommande innebär inte att kränkningar av mänskliga rättigheter skulle vara vanligt förekommande i och att därmed behovet av en nationell handlingsplan är stort. Det bidrar snarare till att visa att , liksom flertalet andra stater med redan antagna handlingsplaner, tar sina internationella åtaganden inom området mänskliga rättigheter på största allvar. kan med en nationell handlingsplan ytterligare stärka den svenska rollen som en stark försvarare av de mänskliga rättigheterna och på ett bättre sätt fungera som ett föregångsland i sina internationella relationer. Det tas många initiativ från olika håll vad avser arbetet för att främja och stärka de mänskliga rättigheterna i bl.a. från de olika ombudsmännen. pågår också arbetet med att stärka specifika mänskliga rättighetsområden.