prop · GP03125 · 2002-03-06 00:00:00 — 5.4.1 Alternativa stöd- och boendeformer (1997) Regeringen har tidigare beslutat avsätta sammanlagt ur Allmänna arvsfonden för ideella organisationers kostnader för att tillsammans med berörda kommuner utveckla och pröva verksamhet som kan förbättra situationen för personer med psy- har 24 projekt har beviljats stöd med sammanlagt ca (av detta belopp har drygt två miljoner kronor fördelats genom åtta beslut ). till nära /år. Projekten är två- eller För att projekten skall kunna leva vidare efter projekttidens ut- gång krävs en stark förankring i och ett ekonomiskt åtagande från kom- munen redan från det första projektåret. Alla medel är ännu inte fördela- de på grund av att några av projekten fortfarande pågår. riskt i har tillsammans med brukarorganisa- tionerna Mental Hälsa och Intresseförbun- det för Schizofreni påbörjat en utvärdering av satsningen. Kultur för att minska fördomar om personer med funktionshinder (2000 ) Det finns stora brister i bemötandet av personer med funktionshinder. Fördomar och myter tycks alltid ha varit starka inslag i synen på funk- tionshinder och bidragit till att skapa utanförskap och oacceptabla livs- villkor för personer med funktionshinder. Kulturella uttrycksformer kan vara en bra väg för kommunikation mellan människor. Med exempelvis teater, litteratur, film, musik, texter och konst kan fördomar, attityder och bemötande tydliggöras, lyftas fram i ljuset och granskas. Regeringen be- slutade därför att avsätta ur Allmänna arvsfonden för av en treårsperiod för ideella organisationers försöksverksamhet inom detta område. har 10 projekt beviljats stöd med sammanlagt . 5.4.3Personligt brukarstöd (2000 ) Många personer med funktionshinder har svårt att hävda sig i mötet med myndigheter och andra offentliga organ. Handikapporganisationerna har en lång tradition av att på olika sätt stödja och hjälpa sina medlemmar och deras närstående genom psykosocialt stöd, personliga besök, rådgiv- ning, information, kunskapsförmedling och direkt utbildning. Vissa or- ganisationer kan också bistå med viss juridisk hjälp och rådgivning.Det finns dock ett behov av att utveckla s.k. personligt brukarstöd. Rege- ringen beslutade därför att avsätta ur Allmänna arvsfonden för av en treårig försöksverksam- het. har fem projekt beviljats stöd med sammanlagt nära två och . 5.4.4IT och handikapp (1998) Regeringen har tidigare beslutat att avsätta sam- manlagt ur Allmänna arvsfonden för att informera om, utveckla och anpassa IT-baserade produkter och tjänster samt finna metoder för brukar/användarutbildning. har beviljats sammanlagt för att genomföra informationsprojektet fram till- sammans med flera handikappförbund. Syftet har varit att genom olika aktiviteter på lokal, regional och central nivå öka medvetenheten om IT:s betydelse för människor med funktionsnedsättningar bland funktions- hindrade själva, beslutsfattare och allmänhet. Vidare har ställts till förfogande för satsningen IT i praktiken, ett samlingsnamn för projekt med syfte att utveckla, anpassa och utvärdera IT-baserade produkter och tjänster, försöks- och demonst- rationsverksamhet och metodutveckling. Medlen har fördelats till projekt som bedrivs av brukarorganisationer, föreningar och i vissa fall av lands- ting tillsammans med brukare m.fl. För Brukarutbildning, dvs. utbildning för att öka personers med funktionshinder IT-kompetens har sammanlagt avsatts för att utveckla modeller som kan öka IT användandet hos personer med funktionshinder. nära 50 projekt beviljats stöd, har fyra beslut fattats med Skr. 2001/02:125 sammanlagt . 5.4.5Insatser mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering (2001) Regeringen beslutade om en treårig satsning mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering riktad till barn och personer med funktionshinder av utländsk härkomst. Avsikten att fördela sammanlagt . Hälften av pro- jekten har barn som målgrupp och den andra hälften riktar sig till per- soner med funktionshinder av utländsk härkomst. För målgruppen per- soner med funktionshinder har stöd fördelats till nio projekt med sammanlagt . Försöksverksamheten syftar till att pröva och utveckla metoder för att nå målgruppen genom uppsökande verksamhet och för ökad samordning av samhällets och organisations- livets aktörer. 6Kommande inriktning för stöd ur Allmänna arvsfonden Det stöd som ges ur Allmänna arvsfonden bör generellt sett medverka till att stärka och utveckla välfärd, livskvalitet, jämlikhet och jämställdhet samt såväl social som etnisk och kulturell integration för fondens mål- grupper för att därmed stärka deras ställning i samhället. Det arbete som utförs av ideella organisationer och andra frivilliga sammanslutningar är viktigt för att utveckla verksamhet på de berörda målgruppernas egna villkor. Ett sådant arbete kan också vara ett komplement till vad det allmänna erbjuder, inte minst för de människor som av olika skäl inte vill vända sig till myndigheter. I det följande redovisas några områden som regeringen särskilt vill uppmärksamma. Några områden är gemensamma för fondens mål- grupper. Ett område som regeringen vill uppmärksamma är barns och ung- domars hälsoutveckling, särskilt utvecklingen av psykisk ohälsa. har denna form av ohälsa ökat, särskilt bland unga vuxna och bland barn och ungdomar, med symptom i form av ökad ängslan, oro, ångest och sömnbesvär. Det finns också betydande skillnader i ohälsa mellan olika grupper av befolkningen. Regeringen anser det därför ange- läget att utveckla nya modeller där ideella organisationer, själva eller till- sammans med offentliga samhällsorgan kan förbättra barns och ung- domars psykiska hälsa och motarbeta ojämlikhet i hälsan hos barn och ungdomar. Därutöver vill regeringen fästa uppmärksamhet på möjligheterna för ideella organisationer att medverka i ett förbättrat mottagande av ensam- kommande asylsökande barn och ungdomar. Det kan exempelvis röra sig om att utveckla metoder för faddersystem eller verksamhet med Skr. 2001/02:125 kamratstödjare, som skulle kunna bli en del av organisationens långsik- I detta arbete bör invandrarorganisationernas likväl som övriga frivilligorganisationers kompetens tas tillvara. Utöver de områden som nedan anges för respektive målgrupp kommer medel liksom tidigare att ges till ideella organisationers egna initiativ för utvecklingsverksamhet. 6.1Verksamhet till förmån för barn FN:s konvention om barnets rättigheter () är grund- pelaren i regeringens arbete med barnfrågor. Insatser för att sätta barnets bästa i centrum skall genomsyra alla delar av regeringens politik och alla samhällsverksamheter som rör barn. och dess inten- tioner skall beaktas i alla beslut som rör barn. Det övergripande målet för barnpolitiken är att alla barn skall växa upp under goda och trygga förhållanden, i ett samhälle där de tillåts att ut- vecklas i sin egen takt och utifrån sina egna förutsättningar. En grund- läggande förutsättning för barnens liv är deras familjer. Föräldrarna är oftast de viktigaste personerna i barnens liv. Föräldrarna har huvudansva- ret för att barnet får omvårdnad och en god fostran. Samhällets uppgift är att stödja och komplettera föräldrarna så att goda och trygga uppväxtvill- kor kan garanteras för alla barn. Genom mödra- och barnhälsovården, barnomsorgen, skolan, föräldraförsäkringen etc. erbjuder samhället ett generellt stöd till barn och deras familjer. För att förhindra att barn far illa är det viktigt att det finns ett utvecklat utbud av insatser med syfte att stödja barn och föräldrar. Särskilt stöd erbjuds bl.a. genom , barn- och ungdomspsykiatrin, familjerådgivningen och den specialisera- de sjukvården. Trots ett stort utbud av stödformer finns behov av fortsatt utvecklingsarbete där organisationer som bedriver ideell verksamhet har en viktig roll för att främja nyskapande och utvecklande verksamhet. Regeringen har tidigare beslutat att avsätta medel ur Allmänna arvs- fonden för en treårig satsning mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering till barn-, invandrar- och handikapporganisationernas arbete med att förebygga och motverka rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering bland målgrupperna barn och funktions- hindrade personer med utländsk bakgrund. Projekt som syftar till att motverka fördomar och till att uppmuntra empati och tolerans i samt till att stärka identiteten och självkänslan hos barnen skall prioriteras. Det är viktigt att både pojkar och flickor har goda förebilder. Projekt som syftar till att stimulera till arbete med de grundläggande värde- ringarna i samhället och hur de påverkar relationer mellan unga männi- skor bör särskilt uppmärksammas. Bevakningen av samhällsfrågorna ur ett barnperspektiv liksom barns och ungdomars, oberoende av kön, etnicitet eller funktionshinder, in- flytande och delaktighet i kultur- och samhällslivet samt inom den fysiska planeringen är ett utvecklingsarbete som behöver fortsätta. antog regeringen en nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador och en nationell handlingsplan I dessa prioriteras bl.a. insatser för barn och ungdomar. Det finns behov av att utveckla modeller för stöd för riskgrupper och Skr. 2001/02:125 individer med riskbeteende. Bland de grupper som behöver uppmärksammas återfinns barn till missbrukare, barn till psykiskt sjuka, barn med utvecklingsstörda föräld- rar, barn med funktionshindrade föräldrar samt barn i familjer med långvarigt socialbidragsberoende. Det finns ett stort behov av utvecklingsarbete när det gäller barn med neuropsykiatriska problem som tal- och skrivsvårigheter, ADHD/ DAMP m.fl. och där ideella organisationer tillsammans med offentliga myndig- heter kan samverka. Det är viktigt att finna metoder och modeller som ökar barnens möjlig- het till självständighet, inflytande och delaktighet. För barn med funk- tionshinder finns, förutom de prioriterade områden som beskrivits som ovan, behov av att utveckla och pröva verksamhet som gör det möjligt att få delta i gemenskap med andra barn i barnomsorg, skola och fritid. Barn med funktionshinder behöver få vara just barn och inte barn med funktionshinder. 6.2Verksamhet till förmån för ungdomar Utgångspunkten i den svenska ungdomspolitiken är de av beslutade målen för den nationella ungdomspolitiken (prop. 1998/99:115, bet. 1999/2000:KrU4, rskr 1999/2000:53). Målen är att ungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv, att ungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet och att ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande skall tas till vara som en resurs. Det är viktigt att målen utgår från en syn på ungdomar som individer med förmåga att fatta egna beslut samt en självklar rätt att påverka. Hela samhällets engagemang och ansträngningar behövs för att dessa ungdomspolitiska målsättningar skall kunna uppnås utifrån ett helhetsperspektiv på ungdomars situation och levnadsvillkor. Dessa mål tjänar även som en naturlig utgångspunkt vid fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden till ungdomsprojekt. Projekt som syftar till att skapa jämlika villkor mellan olika ungdomsgrupper och jämställdhet mellan pojkar och flickor, kommer liksom tidigare att prioriteras. Med utgångspunkt i de ungdomspolitiska målen och ett helhets- perspektiv på ungdomars situation och livsvillkor avser regeringen att uppmärksamma följande områden vad gäller fördelning av stöd till ung- domsprojekt ur Allmänna arvsfonden. Ungdomars egen organisering inom såväl hobbyorganisationer och kulturföreningar som politiska ungdomsförbund och andra samhällspoli- tiskt engagerade organisationer och projekt bör fortsättningsvis uppmärk- sammas i syfte att stärka ungdomars inflytande i samhället. En av många vägar för att få inflytande i samhället kan också vara ungdomarnas skaparkraft, vilken kan ta sig olika uttryck. Det finns behov att prioritera projekt som syftar till att ta till vara ungdomars skaparkraft i detta avseende. Ett annat område som behöver uppmärksammas är det brottsföre- byggande arbetet för ungdomar. Brott som begås av ungdomar mot ung- domar utgör en kränkning av deras integritet och värdighet. bedrivs ett intensivt brottsförebyggande arbete i vårt samhälle. 2001/02:125 organisationerna kan bidra i detta arbete, liksom i arbetet med att stärka stödet till de ungdomar som utsatts för brott. Det finns således ett behov av att stödja nyskapande och utvecklande projekt som syftar till att före- bygga brott av och mot unga och att stärka stödet till unga brottsoffer. Bland grupper som av olika skäl kan behöva uppmärksammas finns homo- och bisexuella ungdomar samt unga s.k. transpersoner. Vid för- delningen av stöd ur arvsfonden prioriteras redan projekt som stödjer en utveckling av ungdomsorganisationers lokala insatser mot homofobi och projekt som uppmärksammar situationen för homo- och bisexuella flickor. Ett prioriterat område bör även vara stöd till projekt som syftar till att öka kunskapen om och stärka homo- och bisexuella ungdomars och unga transpersoners situation och livsvillkor. Ungdomars engagemang har stor betydelse för demokratins utveck- ling. Starka ungdomsorganisationer och medvetna ungdomar skapar så- väl kontinuitet som förnyelse. Det är viktigt att inte bara stödja detta en- gagemang på lokal, regional och nationell nivå utan även på europeisk nivå. De strukturer och institutioner som erbjuds ungdomar att påverka kan ibland kännas komplicerade. Ungdomar vill påverka samhällsut- vecklingen men ibland utanför de strukturer och institutioner som finns. Projekt som syftar till att finna nya möjligheter att öka ungdomars inflytande och delaktighet på den europeiska nivån bör därför särskilt prioriteras. Verksamhet till förmån för personer med Regeringen har i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken (prop.1999/2000:79) slagit fast att det handikappolitiska arbetet särskilt skall inriktas på att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för personer med funktionshinder, att förebygga och bekämpa diskriminering samt att ge barn, ungdomar och vuxna med funktions- hinder förutsättningar för självständighet och självbestämmande. De områden som regeringen vill utveckla med medel ur Allmänna arvsfonden är följande: Den enskildes ställning i kontakter med myndigheter och andra offent- liga organ kan stärkas genom s.k. personligt brukarstöd. därför avsatt särskilda medel för försöksverksamhet där handikapporga- nisationerna skall kunna pröva hur ett sådant stöd kan utformas, organi- seras, administreras och finansieras. Det finns stora brister i bemötandet av personer med funktionshinder. Kulturella uttrycksformer som teater, litteratur, film, musik och konst kan minska fördomar, påverka attityder och tydliggöra hur personer med Medel finns därför avsatta för sådana projekt, liksom för projekt som långsiktigt förebygger och motverkar rasism, främlingsfientlighet, intolerans och diskriminering. Många personer med funktionshinder har genom personlig assistans fått möjlighet att leva självständigt och mer oberoende. För att säkra till- gången på personliga assitenter krävs informationsinsatser där assistans- karaktär och innehåll kan beskrivas på ett sakligt sätt för att allmänt öka kunskapen om assistentyrket och ge en rättvisande bild av Skr. 2001/02:125 detta. Det finns också behov av att utveckla vägledning och ett kunskaps- underlag för arbetsgivare/assistansordnare. Tillgänglighet i vid bemärkelse, dvs. i bostäder, publika lokaler, kom- munikationer, utbildning, fritids- och kulturaktiviteter och olika kommu- nala verksamheter är en förutsättning för att personer med funktions- hinder skall kunna leva ett självständigt och oberoende liv. Det finns be- hov av utvecklingsarbete, bl. a. om hur tillgängligheten kan ökas genom samarbetsprojekt mellan brukarorganisationer, berörda myndigheter och branschorganisationer. Informationstekniken kan, om den görs tillgänglig, ge personer med funktionshinder ökad delaktighet och ökat självbestämmande. Handi- kapporganisationerna bör själva eller tillsammans med andra aktörer ges fortsatt möjlighet att medverka i sådant utvecklingsarbete. Det finns också behov av att utveckla metoder inom folkhälsoområdet som rör kost, motion och andra aktiviteter som kan vidmakthålla och utveckla det friska hos personer med funktionshinder. 7Information, uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning I förordningen om Allmänna arvsfonden (SFS 1994:952) anges att Arvs- fondsdelegationens uppgift, förutom att fördela stöd ur fonden, också är att följa upp projekt samt att informera allmänheten om arvsfondens ändamål och fondmedlens användningsområde. Arvsfondsdelegationen arbetar efter en medveten informationsstrategi som ligger till grund för en långsiktig plan för arbetet med information och erfarenhetsspridning. Arvsfondsdelegationen har fastställt aktivitets- och informa- tionsplaner som varit vägledande för informationsarbetet. För att säker- ställa en långsiktig informationsstrategi har den senaste planen sträckt sig över treårsperioden 19992001. En ny informationsplan kommer att tas fram . Informationsplanen är ett viktigt arbetsverktyg för de- legationen och dess kontakter med allmänheten, organisationer och myn- digheter. I informationsplanen definieras de olika övergripande målen med informationsarbetet och de aktiviteter som kan bidra till att uppfylla dessa. I huvudsak finns tre mål med det informationsarbete Arvsfondsdelega- tionen bedriver: att nå ut med information om fondens ansökningskriterier till poten- tiella projektanordnare så att de ansökningar som kommer in är rele- vanta och att andelen obehöriga sökande minimeras. att genom information om projektens resultat till organisationer, myn- digheter och politiker bidra till utveckling av verksamhet till förmån för fondens målgrupper att informera allmänheten om fondens ändamål För att uppnå de mål som nämnts ovan krävs olika former av informa- tionsinsatser. Det informationsarbete som riktar sig till allmänheten och potentiella sökande organisationer består i huvudsak av informations- material som broschyrer m.m. Broschyren Allmänna arvsfonden gör det möjligt att förnya och ut- veckla verksamhet för barn, ungdomar och personer med funktionshinder delas ut till personer som tar kontakt med något av kanslierna. Den distribueras också på förfrågan till organisationer som inte tidigare kom- mit i kontakt med Allmänna arvsfonden och därför behöver grund- läggande information om fondens målgrupper och villkor för stöd. In- formation om Allmänna arvsfonden finns även på engelska och på kassett och punktskrift. har informationsmaterial om All- männa arvsfonden på franska och tyska framställts. har Arvsfondsdelegationen genomfört en översyn av allt informationsmaterial. Allt från ansökningsblanketter till anvisningar och broschyrer har genomgått en omarbetning för att göra informationen om fondens regler mer lättillgänglig och attraktiv. Arvsfondsdelegationen har också börjat arbeta aktivt med information på mässor och andra evenemang. Bland annat har man haft ett välbesökt informationsstånd på Bok- och biblioteksmässan i . Allmänna arvsfonden har en hemsida med adressen . Hemsidan innehåller bland annat information om fondens ändamål, villkoren för stöd ur fonden, ansökningsblankett samt aktuellt från Arvsfondsdelegationen. har projekt som fått stöd och aktuella redovisningar lagts ut på sidan fortlöpande. har sidan genomgått en omstrukturering för ökad användar- vänlighet. En nyhet med hemsidan är att man byggt in en interaktiv funktion där allmänheten kan ställa frågor direkt till delegationens tjänstemän. I syfte att öka allmänhetens och ideella organisationers kunskap om Allmänna arvsfonden och vad fondens medel används till producerar Arvsfondsdelegationen även en årsbok. kan beskrivas som en populariserad och förkortad version av regeringens skrivelse till riks- dagen med redovisning av fördelningen av medel ur Allmänna arvs- fonden under föregående budgetår samt kommande inriktning för stöd ur fonden. 2001 utformades i två delar; en textdel och en projekt- katalog. I textdelen kan man läsa om stödfördelningen illustre- rad i tabeller och figurer med kommentarer. Textdelen innehåller även lättfattlig generell information om Allmänna arvsfonden, dess förvaltning och Arvsfondsdelegationen. Projektkatalogdelen är en sammanställning av samtliga beviljade projekt ordnade efter ändamål och målgrupp. har sänts ut till berörda myndigheter och länsbib- lioteken. Boken har också distribuerats av Arvsfondsdelegationen till andra organisationer och enskilda som begärt mer information om fonden eller delegationen. Pressmeddelanden om beviljade stöd skickas fortlöpande. Pressinfor- mationen riktas i första hand till lokalpressen på orten som bidraget be- viljats till. Vid särskilda satsningar och större bidrag till nationella pro- jekt kan pressmeddelanden även skickas till riksmedia. Delegationen följer upp massmedians rapportering om Allmänna arvsfonden och om beviljade bidrag genom regelbundna sökningar i nyhetsdatabasen på Re- Databasen innehåller huvudsakligen telegram Skr. 2001/02:125 från nyhetsbyråer samt artiklar i större svenska och internationella tid- har sökningarna gett totalt 75 träffar på tidningsartiklar om fonden eller delegationen. Inriktningen i medie- rapporteringen bedöms inte ha förändrats nämnvärt . Rapporterna är till övervägande del positiva eller neutrala i tonen. Huvuddelen av rapporteringen utgörs av artiklar i lokal- och regional- press om projekt som fått stöd ur fonden. Större arv som tillfaller fonden medför också ofta artiklar i lokalpressen. Riksmedia och huvudstadspress rapporterar mest om större nationella satsningar ur fonden. Eftersom enskilda personer inte kan få bidrag ur fonden är ett av målen för Arvsfondsdelegationens informationsarbete att antalet enskilda som söker stöd skall minska. Detta vill man uppnå genom tydlig skriftlig och muntlig information om ändamålet med fonden. Delegationen arbetar också aktivt med att förse externa webbsajter och handböcker om fonder och bidrag med korrekt och tydlig information om fondens verksamhet och ändamål. I Arvsfondsdelegationens uppdrag ingår att genomföra uppföljning och utvärdering av de projekt som beviljats stöd ur Allmänna arvsfonden. Kontinuerliga uppföljningar görs dels för att kunna slutligt godkänna projekten och dels för att få underlag inför fortsatta eventuella projekt- stöd till fleråriga projekt. Större och mer omfattande uppföljningar och utvärderingar görs även i syfte att på lång sikt undersöka vilka effekter som uppnås i den verksamhet som beviljas stöd ur arvsfonden. Samtliga bidragsmottagare skall enligt bifallsbeslutet lämna in en skriftlig redogörelse och en ekonomisk redovisning efter varje avslutat projektår. På detta sätt kan delegationen utöva en kontroll över att medlen används till det som avsetts. Omfattningen av de skriftliga redo- görelserna varierar stort. Särskilt vid större projekt förekommer det att delegationen i bidragsbeslutet öronmärker en summa för utvärdering. Redovisningarna jämförs med de ansökningar som ligger till grund för projektstödet. Den ekonomiska redovisningen skall vara undertecknad av föreningens revisor. I de fall redovisningen inte godkänns blir organisa- tionen återbetalningsskyldig för del av eller hela stödet. Detta är sällsynt och berör endast ett fåtal projektredovisningar. Externa utvärderingar genomförs på Arvsfondsdelegationens initiativ av avgränsade större satsningar som regeringen beslutat om. I dessa ut- värderingar är ambitionen att uppnå en hög kvalitet på granskning och utvärdering för att kunna utläsa bestående effekter av satsningarna. Ofta anlitas utvärderare och forskare från de vetenskapliga institutionerna i nära samarbete med representanter för de berörda målgrupperna (brukar- organisationerna). Nedan anges de utvärderingar som presenterats och färdigställts samt de förestående utvärderingsuppdrag som är aktuella .