prop · GP03114 · 2002-03-21 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2001/02:114 Redogörelse för den svenska exportkontrollpolitiken och exporten av krigsmateriel Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för den svenska exportkontrollpolitiken och den svenska exporten av krigsmateriel . I skrivelsen redovisas även viktigare skeenden på exportkontrollområdet. Skrivelsen beskriver därtill i korthet samarbetet inom olika internationella forum, däribland EU, kring frågor rörande såväl krigsmateriel som produkter med dubbla användningsområden samt det internationella regelverk som tillämpas på området. Beträffande exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden innehåller skrivelsen en redogörelse för den svenska lagstiftningen, som trädde i kraft för att komplettera den EG-förordning som antogs . Avdelning I - Exportkontroll och export av krigsmateriel Lagen om krigsmateriel ..................................................................... Riktlinjerna för krigsmaterielexport .................................................. Det tekniskvetenskapliga rådet ...................................................... Informationsverksamhet avseende exportkontroll........................... och annan internationell rapportering om Samarbetet inom EU på exportkontrollområdet .............................. 12Internationella ansträngningar för att förebygga och bekämpa destabiliserande ansamlingar och okontrollerad spridning av lätta Försvarsindustrin, exportstöd och internationellt samarbete på Utvecklingen av internationell handel med krigsmateriel ............... Korruption inom internationell handel med krigsmateriel............... Avdelning II - Exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden Samarbete inom multilaterala exportkontrollarrangemang EG-förordningen för kontroll av produkter med dubbla Bilaga 1: Svensk krigsmaterielexport ................................. Fördelning av exporten på materielslag ............................ Exportens geografiska fördelning ..................................... Upplåtelse av tillverkningsrätt, samarbete m.m. ............... Militärt inriktad utbildning................................................ Redovisning av ägande i utländska rättssubjekt................ De exporterande företagen ................................................ Utvecklingen av de krigsmaterielproducerande företagens sysselsättning, ägarförhållanden m.m................................ Bilaga 2: Exportkontroll av produkter med dubbla Bilaga 3: Svenska riktlinjer för krigsmaterielexport och annan Bilaga 4: EU:s uppförandekod för vapenexport .............................. Bilaga 5: Medlemskap i multilaterala exportkontrollarrangemang .71 Bilaga 6: Internationella vapenembargon ........................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ..76 Regeringen har lämnat en skrivelse med en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. från de villkor som gäller för exporten av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden är syftet att dels på ett öppet sätt redovisa det gångna årets export, dels att bidra med underlag till en bredare diskussion kring frågor relaterade till ämnet. För svenskt vidkommande är det angeläget att bevara såväl kompetens som utvecklings- och produktionskapacitet på det försvarsindustriella området eftersom detta är en förutsättning för en trovärdig militär För att långsiktigt tillmötesgå de svenska behoven krävs en Kontrollen av denna export är nödvändig för att säkerställa att de produkter som förs ut ur går till i förväg godkända länder, regimer och aktörer. Krigsmateriel tillåts således exporteras endast om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider Exportkontrollen syftar till att reglera vapenexporten samt att hindra spridning av produkter som kan användas för tillverkning av Exportkontrollen utgör därför en viktig del av svensk säkerhets- och försvarspolitik. Eftersom många produkter som tillverkas kan användas för såväl civilt som militärt bruk har en effektiv exportkontroll en viktig funktion att fylla för ett väl fungerande Ett grundläggande syfte är att härigenom förhindra export som kan ha en destabiliserande verkan i vår omvärld. Utvecklingen på området påverkas i växande utsträckning av den krigsmaterielexport som produkter med dubbla användningsområden. Villkoren för detta samarbete regleras främst av vår nationella lagstiftning som det ligger i vårt intresse att samarbeta med Terroristdåden i har lett till en ökad fokusering på exportkontrollen och tydligare krav på restriktioner på området, såväl vad gäller export av produkter med dubbla användningsområden som krigsmateriel. med den tilltagande globaliseringen av världsekonomin har också tydliggjort behovet av ett fördjupat samarbete över nationsgränserna. Det internationella samarbetet vad avser exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden sker främst i ett antal s.k. arrangemang (regimer). Risken för spridning av massförstörelsevapen bedöms alltjämt Inom ramen för arrangemangen sker ett kontinuerligt samarbete mellan de deltagande länderna angående dels vilka produkter och teknologier som bör kontrolleras, dels vilka stater som kan vara känsliga ur ett icke-spridningsperspektiv. arbetet inom arrangemangen i ökad utsträckning även inriktats på icke- statliga aktörer, inklusive risken för att terrorister skall få tillgång till känsliga produkter som kan användas för tillverkning av massförstörelse- konsolideringen av försvarsindustrin. med en förändrad hotbild och kraftigt ökade utvecklingskostnader för nya generationer försvarssystem påskyndar denna utveckling. deltar aktivt i det internationella arbete som pågår med anledning av denna utveckling. godkände det ramavtal som fram- förhandlats mellan , , , , och i syfte att underlätta försvarsindustrins omstrukturering. Avtalet har trätt i kraft för de fem länder som ratificerat det. förväntas ratificera avtalet under innevarande år. Ett avtal mellan , , och undertecknades om stöd för industrisamarbete på försvarsmateriel- området. Avtalet har godkänts av . innehade ordförandeskapet i EU. Relationen med EU:s kandidatländer var en prioriterad fråga där bl.a. områden identifierades där EU kan medverka till att stärka de respektive ländernas nationella exportkontrollkapacitet. Arbetet inom ramen för EU:s gemensamma uppförandekod för vapenexport fortsatte . Den rapportering som sker inom ramen för koden har som yttersta mål att nå en ökad grad av restriktivitet och ansvarstagande samt att skapa en mer ensad syn på tänkbara mottagare av krigsmateriel. ansträngningar att öka öppenheten i den rapport som sammanställs inom EU under den gemensamma uppförandekoden fick ett positivt genomslag under ordförandeskapet. Detta resulterade i att statistikredovisningen i årets gemensamma rapport blev väsentligt fylligare jämfört och kom att inkludera tabeller som redovisar faktiska licensers värde till specifika destinationer. När det gäller samarbetet inom de multilaterala exportkontrollarrangemangen verkade det svenska ordförandeskapet för att bättre koordinera medlemsstaternas gemensamma positioner i internationella sammanhang. För att motverka korruption inom den internationella vapenhandeln anordnade den ett internationellt seminarium i . Detta seminarium har följts upp och arbetet med att utarbeta ett åtgärdsprogram mot denna typ av korruption fortsätter. Betydelsen av exportkontroll inom ramen för IT-systemen har växt i takt med det öppna, moderna samhällets ökade beroende av informationsteknik. Små och förhållandevis resurssvaga aktörer har , oavsett var de befinner sig geografiskt, betydande möjligheter att påverka stora resursstarka stater. Då IT-systemen ofta är inbördes beroende kan ett angrepp på en del skapa allvarliga skador och störningar på viktiga samhällsfunktioner. Mot denna bakgrund är det pågående arbetet vad gäller exportkontroll av immateriella överföringar av växande betydelse. Redovisningen av den svenska krigsmaterielexporten presenteras i skrivelsens första avdelning samt i bilaga. Värdet av de faktiska exportleveranserna av krigsmateriel minskade . Värdet uppgick till , vilket innebär en minskning med jämfört med då värdet var . Det samlade värdet av de beviljade utförseltillstånden för export- försäljning ökade kraftigt jämfört med , från till . Förklaringen till detta är de utförseltillstånd som beviljades för exporten av JAS 39 Skr. 2001/02:114 till samt exporten av till . utförseltillstånd utgör projektlicenser med leveranser som sprids . Regeringen har som målsättning att visa största möjliga öppenhet i redovisningen av den svenska krigsmaterielexporten, och har kontinuerligt sökt förbättra redovisningen i syfte att verka för ökad öppenhet på området. I årets statistik redovisas det samlade värdet av de beviljade utförseltillstånden per mottagarland. Därtill har tydligare diagram och tabeller med mer detaljerad information introducerats i avsikt att göra skrivelsen mer lättillgänglig. Avdelning I Exportkontroll och export av krigsmateriel Regeringen har lämnat en skrivelse med en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Härigenom förses med en samlad information om krigsmaterielexporten, som underlag ges för en bredare allmän debatt. Viss försiktighet är påkallad när det gäller att utläsa trender ur siffermaterialet. Exporten av krigsmateriel från är begränsad. Enstaka försäljningar av större system orsakar därför kraftiga svängningar i den årliga statistiken som inte kan förknippas med någon långsiktig trend. Uppgifterna i den årliga skrivelsen baseras på lagstadgad rapportering från de krigsmaterieltillverkande företagen. () har sammanställt denna och inkommit med underlag till en redogörelse 2001 som redovisas i bilaga 1. Värdet av den totala fakturerade försäljningen av krigsmateriel (inom och utom riket) uppgick till 10 , motsvarande en minskning med jämfört med . Värdet av exportleveranserna av krigsmateriel var , en minskning jämfört med föregående år räknat i löpande priser. Exporten svarade således för av försvars- industrins totala fakturerade försäljning av krigsmateriel . Krigsmaterielexportens andel av den totala varuexporten har minskat från till . Värdet av de utförseltillstånd som beviljats har ökat från föregående års till årets (en ökning ). Förklaringen till den kraftiga ökningen är de utförseltillstånd som beviljats för exporten av stridsflygplan JAS 39 till samt exporten av till . Enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel indelas krigsmateriel i två kategorier: krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK). Bestämmelser om vilken materiel som innefattas i de två kategorierna återfinns i förordningen (1992:1303) om krigsmateriel. Kategorin krigsmateriel för strid omfattar materiel med förstörelsebringande verkan inklusive sikten för sådan materiel samt materiel för eldledning. Kategorin övrig krigsmateriel omfattar delar och komponenter till krigsmateriel för strid samt materiel som ej har direkt förstörelsebringande verkan i en stridssituation. Då JAS 39 och klassificeras som krigsmateriel för strid, innebär det att ökningen främst ägt rum i kategorin krigsmateriel för strid (KS). Jämfört med har det samlade värdet av utförseltillstånden för KS-kategorin ökat från till (en ökning ). beviljade utförseltillstånden avseende övrig krigsmateriel (ÖK) har ökat Skr. 2001/02:114 från till (en ökning med ). Som framgår av diagram i bilaga 1, figur 1, har värdet av de beviljade utförseltillstånd varierat kraftigt , medan värdet av de faktiska leveranserna uppvisat mindre variationer. Förklaringen till detta är att ett enskilt utförseltillstånd ofta fullföljs genom delleveranser under två eller . 3 Lagen om krigsmateriel Tillverkning och utförsel av krigsmateriel regleras genom lagen (1992:1300) om krigsmateriel (ändrad senast 2000:1248) och förordningen (1992:1303) om krigsmateriel (ändrad senast 2000:64). Båda författningarna trädde i kraft och ersatte lagen (1983:1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. och lagen (1988:558) om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m. med tillhörande förordningar. Den nuvarande lagen bygger i allt väsentligt på den tidigare lagstiftningen liksom på tidigare praxis. Jämfört med denna innehåller den emellertid en vidgning av krigsmaterielbegreppet samt förenklingar, förtydliganden och moderniseringar av de bestämmelser som gäller för kontrollen över tillverkning och för utlandssamverkan avseende krigsmateriel. Krigsmateriellagen föreskriver att krigsmateriel inte får tillverkas utan tillstånd. Även all försvarsindustriell utlandssamverkan förutsätter tillstånd. Med utlandssamverkan förstås exportförsäljning eller annat tillhandahållande (bl.a. överlåtelse eller förmedling) av krigsmateriel. Vidare omfattar begreppet upplåtelse eller överlåtelse av tillverknings- rätter, avtal med någon i utlandet om att gemensamt med denne eller för dennes räkning utveckla krigsmateriel eller metod för framställning av sådan materiel eller om att gemensamt tillverka krigsmateriel. Slutligen krävs tillstånd, med vissa undantag, för att bedriva militärt inriktad utbildning. Enligt lagen indelas krigsmateriel i två kategorier, krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK). Bestämmelser om vilken materiel som innefattas i de två kategorierna återfinns i krigsmateriel- förordningen. I EG-förordningen för kontroll av produkter med dubbla användningsområden som trädde i kraft finns i vissa fall krav på exporttillstånd för produkter som ej ingår i begreppet krigsmateriel, men som hör samman med exporterad krigsmateriel. För vidare information om regelverket i det aktuella hänseendet, se avsnitt 17 i denna skrivelse. Beslut om utförseltillstånd fattades t.o.m. enbart av regeringen. I ärenden som inte avsåg utförsel i större omfattning eller i övrigt inte var av större vikt utövades beslutsrätten av det statsråd som hade till uppgift att föredra ärenden om tillstånd för utförsel av Ej delegerade regeringsbeslut omfattade av det totala Skr. 2001/02:114 värdet av givna tillstånd . utförselärenden i första hand av () utom i de ärenden som bedöms vara av principiell betydelse eller annars av särskild vikt, vilka skall överlämnas till regeringen för avgörande. 4 Riktlinjerna för krigsmaterielexport Enligt 1 § andra stycket lagen (1992:1300) om krigsmateriel får tillstånd enligt lagen lämnas endast om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot utrikespolitik. De närmare principerna för prövningen har lagts fast i regeringens praxis och har kommit till uttryck i regeringens riktlinjer för krigsmaterielexport och annan utlandssamverkan som också ställt sig bakom (jfr prop. 1991/92:174 s. 41 f., prop. 1995/96:31 s. 23 f. och bet. 1992/93:UU1). Riktlinjerna fogas till denna skrivelse som bilaga 3. Riktlinjerna uttolkas med brett parlamentariskt stöd och är vägledande för () vid prövningen av ärenden om tillstånd enligt lagen och förordningen om krigsmateriel. Riktlinjerna är försedda med två övergripande kriterier för när tillstånd enligt lagen kan lämnas, nämligen dels att utlandssamverkan behövs för att tillgodose det svenska försvarets behov av materiel eller kunnande eller i övrigt är säkerhetspolitiskt önskvärd, dels att samverkan inte står i strid med principerna och målen för utrikespolitik. Dessa övergripande kriterier kan anses utgöra en precisering av 1 § andra stycket, lagen om krigsmateriel. I riktlinjerna preciseras också de faktorer som bör beaktas i samband med prövningen av ett enskilt ärende. Ett grundkrav är att alla för ärendet betydelsefulla omständigheter skall beaktas, oavsett om de uttryckligen anges i riktlinjerna eller ej. Dessa bedömningskriterier tillämpas också på samverkan med person eller företag i utlandet avseende utveckling eller tillverkning av krigsmateriel. är ett av få EU-länder som har en lagstiftning som även omfattar förmedling av krigsmateriel (arms brokerage). Riktlinjerna framhåller särskilt den vikt som vid den utrikespolitiska bedömningen av varje utförselärende skall fästas vid respekten för mänskliga rättigheter i mottagarlandet. Situationen i mottagarlandet vad gäller mänskliga rättigheter skall alltid vägas in även i de fall då det är fråga om utförsel av materiel som i sig inte kan användas för att kränka mänskliga rättigheter. Riktlinjerna anger tre typer av ovillkorliga hinder som, om de inträffar, anses omöjliggöra export. De tre är: beslut av , internationella överenskommelser som biträtt (t.ex. EU- sanktioner), samt exportstopp som påbjuds enligt de folkrättsliga reglerna om export från neutral stat under krig. Krigsmaterielbegreppet breddades till att även omfatta viss materiel med civil eller delvis civil användning. begreppet ledde till att export som varit oreglerad kom att bli Skr. 2001/02:114 föremål för politisk prövning och synliggöras i krigsmaterielexport- Breddningen åtföljdes av en indelning av krigsmateriel i två kategorier för vilka uppställts delvis olika riktlinjer för utförsel. För kategorin krigsmateriel för strid (KS) gäller att tillstånd till export inte bör ges till en stat som befinner sig i väpnad konflikt med annan stat, en stat som är invecklad i internationell konflikt som kan befaras leda till väpnad konflikt, en stat som har inre väpnade oroligheter eller en stat där det förekommer omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter. Detta är samma krav som tillämpades , med den skillnaden att förekomsten av kränkningar av de mänskliga rättigheterna tidigare endast behövde beaktas om materielen i sig kunde användas för att kränka de mänskliga rättigheterna. I detta avseende skiljer sig från vissa andra EU-länder. För utförsel av övrig krigsmateriel (ÖK), som i stor utsträckning omfattar produkter som inte betraktades som krigsmateriel (exempelvis spaningsradaranläggningar eller simulatorer för utbildningsändamål) gäller att utförseltillstånd bör beviljas till länder som inte befinner sig i väpnad konflikt med någon annan stat, som inte har inre väpnade oroligheter eller där det inte förekommer omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter. Risk för väpnad konflikt utgör således inte ett särskilt kriterium i bedömningen avseende utförsel av övrig krigsmateriel. De skilda riktlinjerna för krigsmateriel för strid respektive övrig krigsmateriel innebär att en större länderkrets kan komma i fråga som mottagare av övrig krigsmateriel, dvs. icke förstörelsebringande materiel, än för krigsmateriel för strid. När det gäller följdleveranser anger riktlinjerna att "tillstånd bör ges till utförsel av reservdelar till tidigare, med vederbörligt tillstånd exporterad krigsmateriel, om inte ovillkorligt hinder möter. Detsamma bör gälla andra leveranser, t.ex. av ammunition, som har samband med tidigare utförsel eller där det annars vore oskäligt att inte ge tillstånd". När det gäller samarbete med utländsk part gäller att export till tredje land bör bedömas i enlighet med de svenska riktlinjerna om produkten har övervägande svensk identitet. Om produkten har övervägande utländsk identitet, eller om det föreligger ett starkt svenskt försvarspolitiskt intresse av samarbetet, kan samarbetslandets regler om utförsel tillämpas för export därifrån. 1996, med ansvar för den kontroll som föreskrivs i lagen (1992:1300) om krigsmateriel och tillhörande förordning. ansvaret för merparten av de ärenden som tidigare beslutades av regeringen efter beredning i Krigsmaterielinspektionen (KMI) och den enhet inom som svarade för strategisk ISP fick även ansvar för kontroll enligt lagen (2000:1064) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd, samt tillhörande förordning. ISP har därtill utsetts att vara nationell myndighet inom ramen för FN:s konvention om förbud mot kemiska vapen (CWC). Generaldirektören för ISP innehade tidigare titeln krigsmateriel- Regeringen beslutade att ersätta den gamla titeln för att tydliggöra det faktum att ISP:s verksamhetsområde blivit allt bredare till att, utöver exportkontroll av krigsmateriel, i ökande utsträckning inkludera exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden samt uppgifter relaterade till ISP:s funktion som ansvarig nationell myndighet för konventionen om förbud mot kemiska ISP ansvarar således för tillstånds- och utförselfrågor avseende såväl krigsmateriel som produkter med både civil och militär användning (produkter med dubbla användningsområden eller s.k. dual-use Myndigheten har enligt 1a § lagen om krigsmateriel och 4 § lagen om kontroll av produkter med dubbla användningsområden skyldighet, och på eget initiativ, att lämna över ärenden som har principiell betydelse eller annars är av särskild vikt till regeringens ISP verkar i nära samråd med och ISP har löpande kontakter med de företag som berörs av Vad avser krigsmateriel skall företagen till ISP kvartalsvis redovisa den marknadsföring som de har bedrivit utomlands. Dessa rapporter ligger till grund för ISP:s återkommande genomgångar med företagen avseende deras exportansträngningar. beslut i tillståndsärenden granskar ISP de underrättelser som tillverkare av krigsmateriel är skyldiga att lämna senast ett anbud lämnas eller ett avtal ingås om export av, eller annan utlandssamverkan om, krigsmateriel. Slutligen skall de krigsmaterielexporterande företagen rapportera om de leveranser som genomförts med stöd av lämnade ISP finansieras med avgifter som tas ut av de tillverkande företagen. Avgifterna beräknas med utgångspunkt från värdet av fakturerade leveranser av kontrollerade produkter som överstiger Underlaget för avgiftsuttaget omfattar således både leveranser inom och leveranser till utlandet. Något direkt samband mellan avgiftens storlek och exportens omfattning föreligger således ej. direkt samband mellan myndighetens verksamhet och industrins betalningar har också undvikits, genom att avgifterna inbetalas till staten direkt till myndigheten. anslagsfinansieras på sedvanligt sätt och kostnadstäckning uppnås genom Skr. 2001/02:114 utdebitering av industrin årsvis i efterskott, då verksamhetens faktiska kostnad liksom företagens fakturerade leveranser slutgiltigt kan fastställas. Antalet inkomna ärenden till ISP avseende utförsel uppgick till 1 421, varav 245 avsåg produkter med dubbla användnings- områden. Motsvarande tal var 1 571 resp. 231 för och 1 751 resp. 380 för . Den i huvudsak fortsatta minskningen förklaras bl.a. med att myndigheten i större utsträckning använder projektlicenser med innehållsmässigt utökat djup och bredd samt längre giltighetstid. Generella licenser har också införts för materiel tillhörande svensk eller utländsk försvarsmakt. Inom verksamhetsgrenen kemvapenkonventionen överlämnades 125 industrideklarationer till ISP mot 2000. Motsvarande antal deklarationer till konventionens sekretariat OPCW (Organization for the Prohibition of Chemical Weapons) i var 38 st, jämfört med 39 för . Med en industrideklaration avses information om den verksamhet som bedrivits vid företag eller anläggningar som yrkesmässigt använder sig av, importerar samt exporterar vissa känsligare kemikalier. Under kemvapenkonventionens verifikationsbestämmelser har OPCW genomfört inspektion av en svensk anläggning såväl som . ISP fortsatte sitt rationaliseringsarbete inom licensieringsområdet för att förenkla den administrativa processen för ärenden av rutinkaraktär. Målsättningen för ISP är att utförselärenden av rutinkaraktär skall slutbehandlas i första hand inom en månad och . Mellan ISP och, i ett inledande skede, de större exportföretagen på krigsmaterielområdet kommer ett system för säker elektronisk kommunikation att införas under innevarande år. Enligt 10 kap. 6 § regeringsformen skall regeringen i utrikesärenden av större vikt om möjligt överlägga med före avgörandet. Vissa utförselärenden som rör krigsmateriel är av sådan art att överläggning med nämnden är påkallad.