prop · GP03100 · 2002-04-15 00:00:00 — De underliggande problemen i blir alltmer akuta. Ekonomin befinner sig i recession och prisdeflationen tilltar. Arbetslösheten ligger på en historiskt hög nivå. Skuldkvoten fortsätter att öka i snabb takt. Mot bakgrund av dessa problem bedöms BNP falla . Läget är allvarligt. En kombination av budgetsanering, mer expansiv penningpolitik och ekonomiska reformer behövs om utveck- lingen skall kunna vändas. Tabell 1.1 BNP-tillväxt i , och -0,4 -1,4 Tillväxten i förutses ta fart . De senaste månadernas indikatorer stöder en sådan prognos. På grund av den svaga utvecklingen väntas BNP- tillväxten i hamna på för att fördubblas till . Tabell 1.2 Försörjningsbalans 20012003 -0,5 -0,2 -1,4 -3,9 1 Bidrag till BNP-tillväxten. Källor: och . var efterfrågan svag på varor och tjänster relaterade till informations- och kommunikationsteknik (IKT). Den svenska exporten av dessa varor minskade med en tredjedel, vilket förklarar merparten av nedgången i exporten . Även beräknas IKT-sektorn vara svag. förutses en betydligt starkare utveckling för den totala exporten. Osäkerheten om IKT-exportens utveckling är dock betydande. Tabell 1.3 Nyckeltal 20012003 Förändring från föregående år i procent, om ej annat anges -0,4 Hushållens nettosparkvot, nivå3 Tysk ränta 10-års statsobligation1 Svensk ränta 10-års statsobligation1 2Andel av arbetskraften. 3Procent av disponibel inkomst inkl. sparande i avtalspensioner. Källor: , , och . 4 Procent av BNP. Hushållens konsumtion ökade endast måttligt trots en kraftig ökning av den disponibla inkomsten. Det beror på att hushållen ökade sitt sparande, troligen till följd av ökad osäkerhet om den svenska ekonomin och den dämpade utvecklingen på arbetsmarknaden. beräknas den disponibla inkomsten fortsätta att öka kraftigt. Därtill har hushållens tillförsikt om den svenska ekonomin stärkts under inledningen av 2002. I takt med att den internationella konjunkturen bedöms vända uppåt förstärks förtroendet ytterligare. Därmed tar hushållens konsumtion fart och 2003. Mycket tyder på att det finns ledig produktionskapacitet i många branscher. Industrins investeringar väntas därför fortsätta att minska , för att åter öka . Bostads- investeringarna väntas däremot öka båda åren. Statliga investeringar i infrastruktur och utbyggnaden av tredje generationens mobil- telefonnät bidrar till att hålla uppe investeringstillväxten. Industriproduktionen föll med men väntas åter öka . ökar den kommunala konsumtionen med . beräknas den öka med . Den statliga konsumtionen förutses utvecklas svagt . Trots den svaga ekonomiska utvecklingen sjönk arbetslösheten, mätt som årsgenomsnitt, 2001. Den öppna arbetslösheten ligger . väntas arbetslösheten öka något. Med en viss eftersläpning väntas det starkare konjunkturläget medföra att arbetslösheten därefter åter börjar minska. Utvecklingen på arbetsmarknaden är osäker. Regeringens ekonomiska politik syftar till att förhindra en ökning av arbetslösheten genom en expansiv finanspolitik och en aktiv arbetsmarknadspolitik. Trots detta väntas arbetslösheten öka något till följd av efter- verkningar från konjunkturnedgången . Regeringen följer noga utvecklingen på arbetsmarknaden och kommer att vidta åtgärder om arbetslösheten skulle öka. Sysselsättningen ökade svagt under loppet av 2001. Konjunkturavmattningen avspeglades tyd- ligt i den kraftiga ökningen av antalet varsel om uppsägning och i minskningen av antalet nyanmälda lediga platser. Sysselsättningen väntas därför minska något under innevarande år. De löneavtal som slutits till 2003 har varit relativt måttliga. Löneglidningen i bygg- och tjänstesektorerna har dock stigit. Enligt preliminär statistik ökade lönerna 2001, vilket är högre än vad som kan bedömas som långsiktigt samhällsekonomiskt hållbart. Tabell 1.4 Sysselsättning, arbetslöshet och löneutveckling Andelen reguljärt sysselsatta mellan 20 och 64 år2 Anm. I fördes anställda i kyrkan över från kommunala myndigheter till näringslivets tjänstesektor först . Till följd av detta är antalet sysselsatta i offentlig sektor överskattat med ca 22 000 personer 2000. 2.Reguljärt sysselsatta i åldern i procent av befolkningen i den åldersgruppen. 3.I procent av arbetskraften. 4.Årlig procentuell förändring. Källor: , och . görs ingen prognos över den ekonomiska utvecklingen, utan en kalkyl. För att belysa olika utvecklingar görs tre scenarier. I basscenariot bedöms konjunkturnedgången leda till att BNP fortfarande ligger under den potentiella BNP-nivån 2003. Återhämtningen fortsätter därmed efter 2003 och ekonomin antas kunna växa 2004. Det av regering och riksdag uppsatta sysselsättningsmålet om nås inte 2004. Den reguljära sysselsättningen för personer stannar på . Målet ligger dock inom räckhåll. Osäkerheten i bedömningen av den framtida konjunkturutvecklingen är dock stor. Därför kompletteras basscenariot med två sidoscenarier. Tabell 1.5 De tre scenarierna BNP, procentuell förändring Offentligt finansiellt sparande, procent av BNP I lågtillväxtscenariot antas den svenska arbets- marknaden och särskilt lönebildningen fungera sämre än vad som antagits i basscenariot. Penningpolitiken stramas åt kraftigt. Syssel- sättningsnivån blir betydligt lägre än i basalternativet och den öppna arbetslösheten stabiliseras på . Alternativet visar tydligt konsekvenserna för sysselsättning och välfärd av en dåligt fungerande lönebildning. I högtillväxtscenariot antas svensk arbets- marknad fungera bättre än vad som tidigare antagits. Därmed fortsätter sysselsättningen att stiga och det av regering och riksdag uppsatta sysselsättningsmålet på nås 2004. Regeringen avser att fortlöpande vidta åtgärder så att denna utveckling blir möjlig. Målet för den ekonomiska politiken är full sysselsättning och ökat välstånd genom en hög och uthållig ekonomisk tillväxt. offentliga finanser, stabila priser och en väl fungerande lönebildning är grundläggande förutsättningar för att målet skall kunna nås. Två övergripande mål styr finans- och budgetpolitiken. De offentliga finanserna skall uppvisa ett överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel och de statliga utgifterna får ej överskrida de uppsatta utgiftstaken. En god välfärd kräver starka offentliga finanser. Regering och riksdag har därför lagt fast ett överskottsmål för de offentliga finanserna om av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Det finns en rad skäl för detta: Den demografiska utvecklingen är sådan att andelen äldre kommer att öka kraftigt . Därmed ökar utgifterna för pensioner, vård och omsorg, som inkomsterna ökar långsammare till följd av att andelen personer i arbetsför ålder minskar. För att bereda ekonomiskt utrymme för de utgiftsökningar som följer av den demografiska utvecklingen byggs fonder upp i pensionssystemet och den offentliga skuldsättningen minskar. Budgetkrisen visar med all tänkbar tydlighet hur utsatt väl- färden blir när den offentliga sektorn är beroende av stor upplåning på kapitalmark- naden för att finansiera löpande underskott. För att kunna bedriva en aktiv stabilise- ringspolitik utan att underskotten blir för stora behövs en säkerhetsmarginal så att finanspolitiken kan bidra till att dämpa konjunktursvängningarna. Utan sanerings- politiken hade den expansiva finanspolitiken inte varit möjlig. Utifrån målet om 2 procents överskott i genomsnitt över en konjunkturcykel fastställs preciserade mål beroende på konjunkturläge och resursutnyttjande i svensk ekonomi. Målen har sedan de infördes efter regeringsskiftet klarats och överträffats samtliga år. Under innevarande mandatperiod beräknas överskotten som andel av BNP uppgå till i genomsnitt . De överskjutande beloppen har minskat den offentliga skuld- sättningen i snabbare takt än planerat. Överskottsmålet för de offentliga finanserna innevarande år är av BNP. I budget- propositionen angavs att ett lägre överskott skulle accepteras om konjunkturen utvecklades sämre än väntat. Överskottet beräknas uppgå till av BNP, dvs. lägre än målet. Mot bakgrund av den kraftiga ned- revideringen av den svenska tillväxten bedöms avvikelsen från målet vara acceptabel och väl i linje med målet om 2 procents överskott över en konjunkturcykel. beräknas de offentliga finanserna uppvisa ett överskott på av BNP. Överskottsmålet är av BNP. Regeringen kommer i samband med höstens budgetproposition att i sedvanlig ordning göra en bedömning av huruvida detta mål skall ligga fast. har i ett internationellt perspektiv starka offentliga finanser. hade ett av de största överskotten i offentligt sparande inom EU, medan däremot ett antal stora EU- länder uppvisade betydande underskott. bedöms även 2002 och 2003 ha fortsatt stora överskott. Tabell 1.7 Offentligt finansiellt sparande i och andra länder -0,6 -1,0 -0,8 -1,3 -1,3 -0,9 -2,7 -2,5 -1,8 -1,4 -1,8 -1,4 -1,4 -1,1 -1,1 -0,7 -1,1 -0,6 -6,4 -6,7 -6,6 Källa: ; Economic Outlook 70, dec. Den offentliga sektorns finansiella skuld har den offentliga nettoskulden som var ca övergått till en nettotillgång på runt . De kommande årens överskott kommer ytterligare att öka den offentliga sektorns förmögenhet. Förmögenhetsökningen ligger i pensionssystemet. Detta är önskvärt då ett av syftena med överskotten är att de skall användas för att klara den ökade andelen äldre utan att det skall behövas göras nedskärningar i den offentligt finansierade välfärden. uppfyller även det s.k. Maastricht- kriteriet avseende den offentliga sektorns bru- ttoskuld. Den beräknas hamna på av BNP, vilket är klart under det ref- erensvärde på som EU har satt upp. Tabell 1.6 Offentliga finanser 1994-2003 -10,8 -7,7 -3,1 -1,6 -3,0 -0,2 -2,1 -4,5 1 Inklusive skatt till EU. Utgiftstaken förhindrar att tillfälligt högre inkomster används för att bekosta varaktigt högre utgifter. Därigenom undviks smärtsamma besparingar när konjunkturen försämras. Genom en stram budgetpolitik under de goda åren har utlovade reformer kunnat genomföras under den internationella konjunkturavmattningen, vilket medverkat till att dämpa dess effekter på den svenska ekonomin. Regeringen och har sedan budgetprocessen reformerades från och med arbetat med utgiftstak för de statliga utgifterna. Systemet har på det hela taget fungerat väl och har bidragit till saneringen av de offentliga finanserna och därmed till den goda ekonomiska utvecklingen. Utgiftstaken bestäms i förväg. De statliga utgifterna får sedan inte överskrida taken. Sedan utgiftstaken infördes har de klarats . Regeringens bedömning är att även utgiftstaket kommer att . Regeringen följer dock noga utvecklingen och avser att återkomma med förslag om så skulle krävas. Diagram 1.1 Utgiftstaken som andel av BNP 19972004 höjdes utgiftstaket enligt tidigare beslut med . Utrymmet har använts för bl.a. maxtaxa och förbehållsbelopp inom äldreomsorgen, maxtaxa inom barnomsorgen, miljösatsningar, en studie- medelsreform, utbyggnad av högskolan, ökade resurser till skolan, vården och omsorgen och satsningar på rättsväsendet. höjs utgiftstaket enligt tidigare beslut med . Utrymmet används bl.a. för höjda pensioner, ökat bistånd, miljösatsningar, allmän förskola, en utbyggd föräldraförsäkring och ytterligare satsningar på skolan, vården och omsorgen. höjs utgiftstaket enligt tidigare beslut med ytterligare . Utrymmet används bl.a. för att ytterligare öka biståndet, för ytterligare satsningar på skolan, för insatser för vård och hälsa samt för kraftiga satsningar på miljö och infrastruktur. är budgeterings- marginalerna mycket små. Regeringen följer löpande utvecklingen och kommer att vidta åtgärder om utgiftstaken skulle hotas. Regeringen har tidigare i samband med den ekonomiska vårpropositionen lagt förslag om ett utgiftstak för det tredje budgetåret. Därmed skulle regeringen nu ha föreslagit ett utgiftstak . har dock beslutat om att detta istället skall göras i budgetpropositionen. Regeringen avser därför att återkomma till med ett förslag på utgiftstak i höstens budgetproposition. Diagram 1.2 Utgiftstaket i miljarder kronor 19972004 Det statliga utgiftstaket (rensat från tekniska justeringar) ökar med ca . minskar det som andel av BNP . Stora reformer har varit möjliga inom ramen för utgiftstaken som stora avbetalningar har gjorts på den offentliga sektorns finansiella skuld. Reformer som syftar till tillväxt och rättvisa har prioriterats. Stabila priser är en grundläggande förutsättning för en framgångsrik ekonomisk politik. En hög och svårförutsägbar inflation har negativa Dessutom försämrar hög inflation förutsättningarna för en uthålligt hög tillväxt och därmed också för en stabilt hög sysselsättning. Den av fastlagda övergripande uppgiften för penningpolitiken är prisstabilitet. bedriver penningpolitiken själv- ständigt. har definierat prisstabilitet som att ökningen av konsumentprisindex skall begränsas till med en tolerans på uppåt och nedåt. Regeringen stöder penningpolitikens inrikt- ning och står bakom inflationsmålet. Inflationen har ökat . Till en viss del kan ökningen hänföras till tillfälliga pris- höjningar. Därutöver kan löneökningar i tjänstesektorerna vara en delförklaring till att priserna på tjänster och inhemska varor ökade relativt mycket. Inflationen väntas sjunka till då effekterna av de tillfälliga prisökningarna faller bort . har förtydligat att penning- politiken normalt bortser från faktorer som tillfälligt påverkar inflationen. har penningpolitiken baserats på bedöm- ning av UND1X . UND1X är ett inflationsmått där de direkta effekterna av förändrade räntor, skatter och subventioner har exkluderats från KPI. beräknas inflationen mätt med UND1X uppgå till som årsgenomsnitt. väntas UND1X-inflationen uppgå till . Det finns dock risker för att det inhemska pristrycket kan blir något högre än beräknat. Om det skulle ske kan inflationen sjunka något långsammare. Fallande importpriser till följd av en starkare krona, samt konjunkturläget, bör dock verka dämpande på inflationen. De internationella räntorna föll till följd av den internationella konjunkturned- gången. I takt med att allt fler tecken på en återhämtning har kommit har räntorna stigit. Räntorna ligger dock fortfarande på en relativt låg nivå, särskilt i där konjunkturnedgången har varit särskilt påtaglig. sänkte central- bank styrräntan från till . I samband med terrordåden sänkte världens ledande centralbanker styrräntorna för att bemöta den risk för nedgång i den internationella konjunkturen som terrorist- attackerna innebar. Riksbank med- verkade genom att sänka styrräntan till . Diagram 1.3 Styrräntan för svenska , amerikanska och 19942002 Anm.: 1994-1998 avses därefter EMU. De svenska räntorna har stigit . Det sammanhänger bl.a. med att prisut- vecklingen har varit något högre än förväntat men också med att det inkommit tecken på att konjunkturen nu utvecklas gynnsammare. Riks- banken har höjt styrräntan. Kronan har stärkts och under årets första månader. Kronan har troligen stärkts av ett mindre negativt börsklimat samt av att de tillfälliga omflyttningarna i pensions- systemet har avtagit. Positiva tecken på en uppgång i den internationella konjunkturen och effekter av detta på den svenska exporten kan också ha bidragit till kronans förstärkning. Införandet av sedlar och mynt i euro var ett historiskt och betydelsefullt steg i den europeiska integrationen. Övergången fungerade väl. har valt att inte delta i valutaunionen från starten. håller dock dörren öppen för ett senare inträde. Ett beslut om deltagande måste ha ett brett folkligt stöd och skall underställas svenska folket för prövning i en folkomröstning. presenterades en utredning om finanspolitikens förutsättningar vid ett eventuellt svenskt deltagande i valutaunionen. Utredningen har analyserat bl.a. om finanspolitiken behöver ytterligare instrument för att klara stabilise- ringen av ekonomin om den svenska konjunk- turen skulle avvika från unionens. Utredningen föreslog ett antal åtgärder för att stärka den svenska finanspolitiken inför ett eventuellt införande av euron i . Utredningen är på remiss. Det är inte aktuellt att delta i det europeiska växelkurssamarbetet ERM2. Arbetsmark- nadens parter har ett särskilt ansvar för att löneökningarna inte överskrider vad som är samhällsekonomiskt försvarbart. Det är ett viktigt mål att bryta den könsrelaterade lönediskrimineringen. Den offi- ciella lönestatistiken visar att kvinnor tjänar av mäns inkomster. Orsakerna till dessa skillnader är komplexa. Det handlar om värderingar av olika arbeten, effekter av den segregerade arbetsmarknaden men även direkt lönediskriminering. Den nya jämställdhetslagen från 1.3.3En väl fungerande lönebildning 2001 är ett redskap för att utjämna inkomst- En väl fungerande lönebildning är av avgörande betydelse för en fortsatt god samhällsekonomisk utveckling. Det långsiktiga målet är full sysselsättning. Regering och riksdag har satt upp delmålet att sysselsättningsgraden bland per- soner i åldrarna skall öka till 2004. Måttliga nominella löneökningar är en förutsättning för att målen skall uppnås. har reallönerna i genomsnitt ökat . Det kan jämföras med då de genom- snittliga årliga reallöneökningarna endast upp- gick till . har den nominella löneökningstakten under den senare delen av endast varit ungefär hälften så stor som . Lägre nominella löneökningar har därmed lett till högre reala löneökningar. steg dock nominallönerna snabbare och inflationen var högre än . Denna utveckling är oroande. Enligt ökade lönerna preliminärt 2001 vilket delvis kan förklaras av en ökad löneglidning. Arbetskraftkostnadsutveck- lingen i har överstigit den i EU med . En stor del av arbetsmarknaden omfattas av de avtal som slöts , där flertalet avtal är treåriga. Regeringen utgår i sina beräkningar från att den nominella löneökningstakten 2002 kommer att vara vilket kommer att skapa goda förutsättningar för att uppnå sysselsättningsmålet och en fortsatt god skillnader mellan kvinnor och män. Löne- bildningen är en fråga för parterna och osakliga löneskillnader som beror på kön strider mot lag. Enligt den nya jämställdhetslagen har parterna på sig att åtgärda osakliga löneskillnader. Regeringen följer detta arbete via JämO och . Utfallet av parternas arbete på detta område kommer att vara vägledande för behovet av ytterligare åtgärder, bl.a. skärpt lagstiftning. Kvinnor har i högre grad än män anställnings- kontrakt som visstids- och deltidsanställningar. Det skapar en rad problem för såväl kvinnor i arbetslivet som i samhället i övrigt. För att stärka kvinnors ställning på arbetsmarknaden har en rad åtgärder genomförts. Dock krävs ytterligare åtgärder för att säkerställa att grunden även för kvinnors deltagande på arbetsmarknaden skall vara tillsvidareanställning på heltid Regeringen kommer att göra det möjligt för arbetsgivare att få anställningsstöd när deltids- arbetslöshet omvandlas till heltidsarbete. Rege- ringen avser att återkomma med ytterligare beskrivning av förslaget i budgetpropositionen 2003. har präglats av en ekonomisk politik syftande till uthållig tillväxt och rättvisa. Inom de flesta områden har det skett reformer. Nedan presenteras några av de reformer som har genomförts inom nio centrala lyfts reformer fram för kommande mandatperiod. Trygghet, utveck- ling och rättvisa skall prägla nästa mandatperiod. Situationen för dagens unga och barnfamiljer har stor betydelse för det framtida . har det därför gjorts betydande jämlikhets- och jämställdhetssatsningar för barnen och deras familjer. Barnbidraget har höjts per barn och månad . Flerbarnstillägget har höjts i motsvarande mån. Motsvarande höjning har också skett för studiebidraget vilket lämnas till studerande i gymnasieskolan. gavs barn till arbetssökande rätt till förskoleverksamhet. återinfördes kontaktdagar i den tillfälliga föräldrapenningen. gavs barn till föräldralediga rätt till förskoleplats. Det innebär att inget syskon tvingas lämna förskolan bara för att pappan eller mamman är hemma med ett mindre syskon. har maxtaxa införts på dagis och fritids. Den innebär att familjer betalar högst för första barnet i förskolan, för andra och för tredje. För det fjärde barnet tas ingen avgift ut. infördes en spärregel som innebär att ingen betalar av sin inkomst i barnomsorgsavgift för första barnet, för andra och för tredje barnet. Kommunerna ansvarar för barnomsorgen, och det är frivilligt för dem att införa maxtaxan. De kommuner som har infört den får ersättning av staten för reformen. För att kvalitetssäkra barnomsorgen får dessa kommuner dessutom dela på . Pengarna skall användas till utbildning och nyanställningar inom barnomsorgen. Samtliga kom- muner utom två har valt att införa maxtaxa. Regeringen har tidigarelagt en första utvärdering av reformen . togs av föräldra- ledigheten ut av pappor. För att ytterligare öka andelen infördes en ny s.k. mamma- /pappamånad i föräldraförsäkringen. Det betyder att mamma-/pappamånaden nu omfattar istället och att föräldraförsäkringen med 80 procentig ersätt- ningsnivå förlängdes till totalt 13 månader. höjdes den lägsta dagpenningen för den som är hemma med barn från till per dag. höjdes det s.k. adoptionsbidraget från till . Tabell 1.8 Reformer för barnen 20002004 Miljoner kronor, nivåer Höjd grundnivå i för- Höjt tak i föräldra- För att hjälpa barn till missbrukare och barn i familjer där det förekommer våld och övergrepp har ett stöd på införts . Medlen är en del av regeringens program för att minska alkohol- skadorna. Regeringen avser att även efter valet fortsätta att bedriva en politik som sätter barnen främst. På dagordningen för nästa mandatperiod står redan ett antal reformer: Maxtaxereformens sista steg tas 2003 genom att allmän förskola införs för 4-5-åringar. Det innebär att alla barn får rätt till gratis förskola . Föräldraförsäkringen förstärks ytterligare. Den lägsta dagpenningen i föräldraför- säkringen höjs till per dag 2003 och till per dag 2004. Inkomsttaket i föräldraförsäkringen höjs från 7,5 till 10 prisbasbelopp fr.o.m. om det statsfinansiella läget så tillåter. Studiebidraget utökas från 9 . Det innebär att barnfamiljer med en tonåring på gymnasiet får mer . skall vara ett land som kännetecknas av solidaritet mellan individer, grupper och generationer. har därför en rad reformer genomförts för pensionärer. Pensionerna har höjts. räknas pensionen åter upp med det fulla prisbas- beloppet. har utbetalningen av pensionerna tidigarelagts till den 1819:e . Vidare har pensionärerna fått sänkt skatt. Pensionärer med inkomst har fått en särskild skattesänkning på . Grundavdraget, det belopp med vilket inkomsten minskas vid beräkning av inkomst- skatt, har höjts med både för löntagare och för pensionärer. Det innebär ytterligare sänkt skatt med . För att särskilt gynna de pensionärer som har de lägsta inkomsterna har bostadstillägget till pensionärer () höjts i flera omgångar, från av bostadskostnaden upp till taket. har golvet i systemet slopats och taket höjts till . För pensionärer som har hemmavarande barn har reglerna för bostadstillägget ändrats. Fram till att barnet fyller får hela hyran räknas in i bostadstillägget. Gränsen var tidigare . till 2001 satsades utifrån den nationella handlings- planen för äldre. Resurser har satsats på anhörigstöd, forskning, fortbildning, förstärkt tillsyn, telefonjour för äldre och anhöriga, försöksverksamhet i och andra utvecklingsinsatser. Därutöver tillfördes totalt till fler platser och högre standard i äldreboendet. Från gäller ett nytt högkostnadsskydd för stora delar av tandvården för äldre på . Stödet inträder det kalenderår då man fyller . förbättras stödet för bastandvård för de äldre. Från ändras reglerna beträffande avgifter inom äldre- och handikapp- omsorgen. Ändringarna avser högkostnads- skydd, förbehållsbelopp, beräkning av avgifts- underlag samt överklagande av avgiftsbeslut. Syftet med ändringarna är att garantera alla som betalar avgift för vård och omsorg till kom- munerna rimliga avgifter och en trygg levnads- standard.