prop · GQ031 · 2002-10-08 00:00:00 — De periodiserade skatterna avser hela den offentliga sektorn, medan statsbudgeten enbart omfattar statens skatteinkomster. Statsbudgetens inkomster redovisas huvudsakligen kassamässigt, vilket innebär att det är de skatter och avgifter som under budgetåret betalas in till staten som redovisas. Skillnaden mellan intäkter, dvs. periodiserade skatter, och inkomster, dvs. kassa- mässiga skatter, förklaras i huvudsak av för- skjutningar i den månatliga uppbörden och av att vissa skatter betalas in som preliminära skatter med slutreglering ett till . För de skatteslag som omfattas av skatte- kontot finns ytterligare skillnader genom att inkomsttitlarna inte redovisar inbetalda utan debiterade skatter. För t.ex. inkomsttiteln 1121 Juridiska personers inkomstskatt innebär detta att underuttaget av slutlig skatt avseende inkomst- (kvarstående skatt) redovisas som inkomst trots att betalningen i huvudsak sker 2002. Om betalningen avviker från de deklarerade beloppen redovisas denna skillnad mot 1600 Betalningsdifferenser, skatte- konto. Betalningsdifferensen kan således redovisa antingen ett positivt eller ett negativt belopp. Debiteringen av juridiska personers underuttag av slutlig skatt påverkar betalningsdifferensen negativt 2001. , när betalningen sker, försvinner denna differens men ersätts av ett nytt underuttag som avser . För de skatter som ingår i den samordnade uppbörden, och som omförs från inkomst- titlarna fysiska och juridiska personers inkomst- skatt, kan skillnaden bli än större. Den fastighets- och förmögenhetsskatt som redovisas i statsbudgeten avser den periodiserade skatten . Detta innebär att fastig- hetsskatten som avser 2001 redovisas mot inkomsttiteln fastighetsskatt i statsbudgeten först . Redovisningsordningen innebär att vissa titlar redovisar ett mellanting mellan intäkt och inkomst medan andra endast redovisar inkoms- ter. Statsbudgetens totala skatter blir däremot alltid kassamässigt redovisade eftersom även betalningsdifferenser ingår. Utöver uppbördsförskjutningar förklaras skillnaden mellan statens periodiserade skatter och statsbudgetens skatter av förskjutningar i utbetalningar till kommunsektorn och pensions- systemet, nedsättningar av skatter som är att likställa med bidrag, samt av att en del skatter och avgifter som inte redovisas under inkomsttypen 1000 Skatter m.m. i statsbudgeten inkluderas i de periodiserade skatterna. Bland de senare kan nämnas inleveranser från AB , avgifter till kärnbränslefonden. Statens utbetalningar av kommunalskatt avseende baseras på de uppräknings- faktorer som regeringen fastställde . Om det kommunala skatteunderlaget utvecklas snabbare än prognosen innebär detta att de högre kommunalskatterna, i form av preliminärskatter, tillfaller staten innevarande år medan kommunerna får del av denna ökning som en slutreglering först . Även gentemot pensionssystemet förekommer slut- regleringar. Redovisningen av enskilda inkomst- titlar framgår av tabell 5.21. De inkomster som i statsbudgeten redovisas under inkomsttypen 1000 Skatter m.m. skiljer sig från de periodiserade skatterna för staten. Som framgår av tabell 5.20 förklaras skillnaden av den kommunala utjämningsavgiften, betalnings- förskjutningar samt av de nedsättningar som inte är att betrakta som en nedsättning av skatter. Samtliga nedsättningar finns redovisade under inkomsttypen, 1700 Nedsättningar. De nedsät- tningar som inte påverkar de periodiserade skatterna eller NR-skatterna är sysselsättnings- stödet till kommuner, skattereduktionen till pensionärer med låg pension samt nedsättning för bredbandsanslutning i den mån de till- kommer kommuner. Den kommunala utjämningsavgiften, som är en inomkommunal avgift, bruttoredovisas i statsbudgeten, vilket innebär att inkomsterna redovisas på statsbudgetens inkomstsida medan utgifterna redovisas på statsbudgetens utgifts- sida. beräknas statsbud- getens skatteinkomster minska med . minskar inkomsterna med 31 miljarder kronor, vilket förklaras dels av tredje steget i den påbörjade inkomstskattereformen, dels av förändringen i periodiseringseffekter . Minskningen 2003 för- av omläggningen av systemet för åter- betalning av moms till kommuner. Tabell 5.20 Statsbudgeten skatter 20012004 Jämfört med ekonomiska vårpropo- sition beräknas skatteinkomsterna och 2004 bli lägre. Bortses från omläggningen av kommunkonto- systemet beräknas dock skatteinkomsterna bli 2 respektive högre och lägre . Statsbudgetens övriga inkomster beräknas uppgå till , 2003 och 2004. Förklaringen till att inkomsterna är högre är främst den extraordinära utdelningen från på . Att minskningen inte är större beror på att Inkomsterna av försåld egendom beräknas öka med . 2000 Inkomster av statens verksamhet -0,4 Tabell 5.21 Statsbudgetens inkomster 20012004 -18,7 -22,8 -13,3 Skatt på fast egendom 1400 Skatt på varor och tjänster Övriga skatter på varor och tjänster -7,6 -10,9 -19,7 -0,2 -4,7 -6,0 -1,6 -5,4 -6,7 -6,7 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens aktier Inkomster av försåld egendom Övriga inkomster av försåld egendom Bidrag från EU m.m. Under denna inkomsttyp redovisas inlevererade överskott, Inlevererat överskott från AB , Inkomster från statens aktier samt Finansieringsavgift från arbetslöshetskassor. uppgick inkomsterna till . Detta historiskt sett höga utfall förklaras av extrautdelning på till följd av bankens över- kapitalisering. En extrautdelning sker även 2002 med vilket innebär att inkomsterna för denna inkomsttyp sammantaget beräknas uppgå till . För beräkningsperioden 20032004 beräknas inga extraordinära inkomster varför inkomster av statlig verksamhet stabiliseras runt . Jämfört med beräkningen till ekonomiska vårproposition ökar inkomsterna med . Upprevideringen förklaras till största delen av att inkomsttitlarna Räntor på skattekonto m.m. och Räntor på studie- lån ökar. beräknas inlevererade överskott minska med . 3000 Inkomster av försåld egendom -15,0 Under denna inkomsttyp redovisas försäljning av olika typer av statlig egendom. Statligt ägda bolag utgör vanligtvis den största delen. förväntas inga försäljningar att genom- föras. budgeteras i försäljningsinkomster vilket motsvarar . För- säljningsbeloppen och tidpunkterna är mycket osäkra. Jämfört med vårpropositionen har försälj- ningsinkomsterna reviderats ned med 2002. 4000 Återbetalning av lån -0,1 Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. åter- betalningar av studiemedel (lån upptagna ) och återbetalningar av övriga lån såsom lokaliseringslån och lån avseende såddfinan- siering. uppgick inkomsterna till , varav återbetalningar av studiemedel ut- gjorde den största delen. 2004 beräknas inkomsterna bli i stort sett oförändrade mellan åren. Jämfört med vårpropositionen är prognosen oförändrad. -0,9 -0,9 Under denna inkomsttyp redovisas vissa av- skrivningar och amorteringar samt statliga pen- sionsavgifter. Statliga pensionsavgifter utgör merparten av inkomsterna. uppgick inkomsterna till . 2003 och framåt beräknas inkomsterna minska. Detta beror på att ett nytt statligt pensionsavtal tecknats, med giltighet . Det nya avtalet innebär bl.a. att pensionen övergår till att vara avgiftsbestämd från att tidigare ha varit förmånsbestämd. Jämfört med vårpropositionen beräknas in- komsterna bli högre 2002 beroende på en slutreglering av avseende 2001. Prognosen är ned- reviderad med beroende på det nya statliga pensionsavtalet. 6000 Bidrag m.m. från EU -0,8 -0,1 Under denna inkomsttyp redovisas bidrag från olika EG-fonder. De största enskilda bidragen avser arealbidrag och bidrag från EG:s social- fond. Nivåhöjningen för- av ökade inkomster under titlarna Bidrag från , Bidrag från EG:s jord- bruksfonds garantisektion och Bidrag från . Jämfört med vårpropositionen beräknas inkomsterna minska med 2002. Detta beror främst på att utfallet av beräknas bli lägre. 5.4.3Ändrad redovisning av inkomsttitlar I statsbudgeten föreslås följande ändringar. Inkomsthuvudgruppen 1200 Socia- lavgifter och allmän pensionsavgift namnändras till 1200 Socialavgifter och löneskatter. Inkomst- huvudgruppen 1500 Utjämningsavgift namn- ändras till 1500 Utjämningsavgift och kompen- sation för mervärdesskatt. Under inkomsttypen 1000 och 2000 föreslås följande nya inkomsttitlar: 1512 Kompensation för mervärdesskatt till kommuner och landsting 1716 Nedsättning, sysselsättningsstöd till kom- muner och landsting 1717 Nedsättning, skattelättnad för vissa bygg- tjänster 2557 Avgifter vid statens internbank i Riks- gäldskontoret Följande inkomsttitlar används inte längre och tas därför bort: 2113 Statens järnvägars inlevererade överskott 2361 Räntor på medel avsatta till folkpensio- nering 2383 Ränteinkomster på statens bosättningslån 2395 Räntor på särskilda räkningar i Riks- banken 2547 Avgifter för Post- och verk- samhet 2549 Avgifter för provning vid riksprovplats 2812 Återbetalning av lönegarantimedel 4514 Återbetalning av lån för studentkårs- lokaler 4519 Återbetalning av statens bosättningslån 5113 Statens järnvägars avskrivningar 5.4.4Uppföljning av statsbudgetens inkomster Jämfört med den av fastställda statsbudgeten beräknas de totala inkomsterna bli lägre 2002. Skatteinkomsterna har reviderats upp med varav justeringen av den kommunala utjämningsavgiften svarar för . Fysiska personers inkomst- skatt har reviderats ned med främst till följd av att hushållens skatt på kapitalvinster har justerats ned avseende . Till viss del motverkas ned- revideringen av en uppjusterad lönesumma , vilken ökar preliminärskatterna. Juridiska personers inkomstskatt beräknas bli högre jämfört med beräkningen till budgetpropositionen. Ökningen på inkomst- titeln motsvaras dock endast av en ökning om av den periodiserade skatten. Den relativt stora ökningen av inkomsterna på inkomsttiteln förklaras framför allt av att en större del av inkomstskatten antas betalas in som preliminär skatt . Socialavgifter och löneskatter har reviderats upp med främst till följd av en högre lönesumma. Inkomster från mervärdesskatt och energiskatt har justerats ned med . Nedjusteringen beror på lägre privat konsumtion samt att nu beräknas föras över från inkomsttitel Energiskatt till Riksgälds- kontoret avseende individuell kompetens- utveckling. Skatt på alkohol har justerats upp med till följd av en högre konsumtion och att effekten av de ökade inför- selkvoterna nu beräknas bli lägre. Övriga inkomster har reviderats ned med . Detta förklaras av att inkomster av försåld egendom reviderats ned med och att inkomster av statens aktier beräknas bli högre. Kommunernas skatteinkomster är framför allt beroende av lönesummans utveckling, dvs. av sysselsättning och timlön. Även utvecklingen av skattepliktiga transfereringar är viktig. Av skatteunderlaget 2002 utgörs av löner m.m., av pensioner och av transfereringar exklusive pensioner medan inkomst av näringsverksamhet endast utgör . Nivån på skatterna är även beroende av den kommunala utdebiteringen. Medel- utdebiteringen är för kom- munerna och för landstingen (inklusive s.k. landstingsfria kommuner), dvs. antas en höjning av utdebiteringen i landstingssektorn med . Kommunskatterna kan redovisas enligt tre principer periodiserat avseende inkomståret, enligt NR och kassamässigt avseende budgetåret (utbetalt). Den kassamässiga skatten utgörs dels av ett förskott avseende inkomståret, dels av en slutavräkning som avser inkomståret . Slutregleringar påverkar prognosen avseende de kassamässiga skatterna . Även NR-skatterna påverkas av slutregler- ingarna, men endast med eftersläpning, vilket innebär att NR-skatterna överensstämmer med den periodiserade skatten . I tabell 5.22 redovisas den beräknade utvecklingen av kommunernas skatteunderlag 20002004. Tabell 5.22 Utvecklingen av skatteunderlaget 20002004 Uppräkningsfaktorn är nu något lägre än den preliminära uppräkningsfaktor som regeringen fattade beslut om . Revideringen beror på den skatteväxling som regeringen aviserar i denna proposition. För- slaget som finns redovisat i avsnitt 8.2 innebär bland annat en höjning av grundavdraget, vilket minskar kommunsektorns skatteintäkter med . De lägre skatteintäkterna regleras med en motsvarande höjning av det allmänna kommunbidraget. Utvecklingen av skatterna under prognos- perioden framgår av diagram 5.5. beräknas de periodiserade skatterna öka med , vilket är mindre än ökningen av NR-skatterna och de utbetalda skatterna, vilka ökar med 129 respektive . Diagram 5.5 Kommunskatter 19962004 De periodiserade skatterna ökar med . Den relativt kraftiga ökningen förklaras till viss del av de skatteomläggningar som genomförs samt av pensionsomläggningen 2003. I tabell 5.9 redovisas den underliggande förän- dringen. Den underliggande ökningen uppgår till eller , vilket är i nivå med utvecklingen av löner, pensioner m.m., som sammantaget ökar . Skillnaden är bl.a. en effekt av realinkomst- utvecklingen, som innebär att grundavdragen inte ökar i samma takt som inkomsterna. Skatteuttaget kan beroende på syfte redovisas på ett flertal olika sätt. Ett del mått baseras på aggregerade data, dvs. i form av de totala skatte- intäkterna , medan andra är baserade på individdata. När det gäller mått som baseras på aggreger- ade data, är det mest frekventa måttet skatte- kvoten definierad som det totala skatteuttaget dividerat med BNP. Andra mått är implicita skattekvoter som sätter skatteuttaget i relation till skattebasen för den aktuella skatten. Båda dessa skattemått är tillbakablickande och används i huvudsak för att beskriva hur skatte- uttaget har förändrats över tiden eller för att jämföra skatteuttaget mellan olika länder. Mått baserade på individdata fokuserar på skattereglernas inverkan på ekonomiska incita- ment (arbetsutbud, sparande och investeringar) och ekonomisk effektivitet, men även på för- delningseffekter. Exempel på sådana mått är marginalskatt och skattekilar. Dessa är i regel framåtblickande och utgör ett viktigt underlag inför ändringar av regelsystemen. Den genomförda omläggningen till enhetstaxa inom barnomsorgen syftade bl.a. till att minska skattekilen på arbete. Det växande internationella samarbetet har medfört att efterfrågan på jämförbara mått på skatteuttaget i olika länder har ökat. De olika måtten används av internationella organisationer som och . Även inom EU används ett flertal olika mått på skattebelastning. ger ut publikationerna Reve- nue Statistics och Taxing Wages. Den första pub- likationen redovisar de totala skatteinkomsterna fördelade på följande grupper: inkomstskatter, socialavgifter, löneskatter, egendomsskatter, skatter på varor och tjänster och övriga skatter. Redovisningen sker ländervis och avser senast aktuella år och har jämförelsetabeller som visar skatterna som andel av BNP. Den senare pub- likationen redovisar typfallsberäkningar för multiplar av lönen för en heltidsanställd arbetare inom tillverkningsindustrin i ett antal olika länder. I tabeller redovisas bl.a. medel- och marginalskatter inkl. och exkl. arbetsgivar- avgifter. ger i samarbete med EU-kommissi- onen ut publikationen Structures of the in Union med skattekvoter för medlemsländerna i den Europeiska unionen. Redovisningen är bland annat uppdelad på tre områden: arbete, kapital och konsumtion. 5.6.1Skattekvoten skatt över BNP Skattekvoten visar förhållandet mellan det totala skatteuttaget och BNP. Det finns flera olika definitioner av skattekvoten och i regel är de internationellt bestämda. Den vanligaste defini- tionen av skattekvoten baseras på skatter redo- visade enligt NR. Denna skattekvot är inte strikt periodiserad eftersom skillnaden mellan slutlig skatt och preliminär skatt redovisas påföljande år. Skattekvoten är således beroende av hur stor andel av den slutliga skatten som den skatt- skyldige betalar i preliminär skatt, vilket inte är fallet med den skattekvot som beräknas utifrån en fullständig periodisering av skatterna. En skatteändring för ett visst år påverkar den periodiserade skattekvoten medan detta inte behöver vara fallet vid beräkning av NR:s skattekvot. Internationella jämförelser av skattekvoter är svåra att göra, eftersom olika länders skatte- lagstiftningar behandlar inkomster och avdrag på skilda sätt. Ett land som t.ex. ger stöd till barnfamiljer via en transferering får en högre skattekvot, särskilt om transfereringen är skatte- pliktig, jämfört med det land som i stället ger stödet som ett avdrag eller skattereduktion. Transfereringar till hushåll behandlas skatte- mässigt mycket olika bland . I vissa länder är huvuddelen av transfereringarna skattepliktiga, medan det motsatta förhållandet gäller i andra länder. tillhör den grupp av länder inom som har en hög andel skattepliktiga transfereringar. Ett alternativ vid internationella jämförelser är att exkludera skatter på offentliga transfereringar vid beräk- ning av skattekvoten. Även om det går att beakta en del av olikheterna i skatte- och transfererings- systemen blir jämförelser mellan olika länder haltande eftersom skattekvoten inte tar hänsyn till hur de olika ländernas trygghetssystem finan- sieras. Exempelvis har vissa länder relativt stora inslag av obligatoriska avtalsförsäkringar som för den enskilde individen har en skatteliknande karaktär medan andra länder finansierar samma typ av försäkringar via skattemedel. Vid en jämförelse av skattekvoter, i syfte att ge en mer rättvisande ekonomisk innebörd, bör så långt som möjligt korrigeras för detta. Sådana korri- geringar är emellertid mycket svåra att göra. Tabell 5.23 Skattekvoten 1999, förändring av skattekvoten 19901999 samt skattepliktiga transfereringars inverkan på skattekvoten för ett urval av 0,00, -1,2 -4,5 0,53, -0,2 3,06, -1,4 -0,7 Anm: Transfereringarnas inverkan på skattekvoten avser . Förändringen för del förklaras i huvudsak av statens och kommunernas avlyfta moms. Jämförelse av den okorrigerade skattekvoten över tiden ger dock en indikation på hur skatte- nivån i olika länder har utvecklats. I tabell 5.23 redovisas skattekvoten 1999 samt förändringen av skattekvoten för ett antal . Länderna är indelade i olika grupper beroende på vilken inverkan de skatte- pliktiga transfereringarna har på skattekvoten. I den första gruppen förklarar skatt på trans- fereringar högst av skatte- kvoten medan de i den tredje gruppen förklarar mellan 3 och 6 procentenheter.Av tabellen framgår bl.a. att skattekvoten minskat i fem länder medan den i flertalet länder ökat med mellan . redovisning av skattekvoten skiljer sig något från den som NR tillämpar. I tabell 5.24 redovisas skattekvot för perioden 20002004, dels enligt NR:s definition, dels beräknad utifrån de periodiserade skatterna. NR-skattekvoten var som högst 2001 då skatte- kvoten uppgick till . Åren därefter beräknas skattekvoten minska. Den inkomst- skattereform som inleddes syns inte i NR- skattekvoten . Däremot minskar den periodiserade skattekvoten stegvis . Den höga skattekvoten 2000 förklaras av höga bolagsskatter och skatter från kapitalvinster. slopas det särskilda grundavdraget för pensionärer och ersätts med en skattepliktig garantipension. Omläggningen beräknas höja skattekvoten . Tabell 5.24 Skattekvot enligt NR och periodiserad skattekvot 20002004 I tabellen redovisas även den periodiserade skattekvoten exklusive skatt på offentliga trans- fereringar. En övergång från brutto- till netto- redovisning, dvs. pensioner, sjuk- och föräldra- penning samt ersättningar vid arbetslöshet betraktas som skattefria, skulle inte påverka de offentliga finanserna men skattekvoten skulle sjunka till . De implicita skattekvoterna sätter skatte- uttaget i relation till exempelvis skattepliktiga inkomster eller privat konsumtion. Länder- jämförelser av implicita skattekvoter visar på skillnader mellan hur olika länder tar ut skatt. En del länder tar ut en jämförelsevis större andel skatt på arbetsinkomster medan andra länder istället beskattar konsumtion högre. Förändringen av den implicita skattekvoten över tiden har olika orsaker varav en är änd- ringar i regelsystemet. Implicit skatt på arbete definieras här som sum- man av inkomstskatter på arbete och arbetsgivar- avgifter i förhållande till lönekostnaden. Inkomstskatterna utgörs i detta hänseende av och statlig inkomstskatt samt all- männa egenavgifter och skattereduktioner. Med arbetsgivaravgifter avses socialavgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt. Lönekostnaden beräknas som summan av utbetalda löner, arbetsgivaravgifter och pensionsavsättningar. I diagram 5.6 redovisas inkomstskatternas andel av lönekostnaden . Kvoten stiger fram vilket till stor del beror på att de allmänna egenavgifterna infördes, och successivt ökade, . ökade även den genomsnittliga kommunala utdebiteringen med . Diagram 5.6 Inkomstskatter i förhållande till lönekostnaden infördes en skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare och året därpå skattereduktion för den allmänna pensions- avgiften. Det medförde att kvoten minskar . beräknas de direkta skatterna på arbete i förhållande till lönekost- naden vara på samma nivå som . I diagram 5.7 redovisas den implicita skatten på arbete. Arbetsgivaravgifternas andel ökade fram för att sedan vara i stort sett oförändrad. Sammantaget innebär detta att den implicita skatten på arbete uppgick till som mest . beräknas kvoten att uppgå till . Ökningen beror på att uttaget av indirekta skatter har ökat. Diagram 5.7 Implicit skatt på arbete och arbetsgivar- avgifternas andel av lönekostnaden 19932002 Den implicita skatten på företag beräknas som summan av företagens bolagsskatt, avkastnings- skatt och fastighetsskatt i förhållande till det justerade resultatet. Företagens justerade resultat avspeglar den ekonomiskt korrekta vinsten och beräknas som resultat före bokslutsdispositio- ner, med avdrag för särskild löneskatt och utdel- ningar från dotterbolag. Resultatet av beräk- ningarna presenteras i diagram 5.8. Enbart de företag som redovisat en positiv taxerad inkomst är med i beräkningarna. Diagram 5.8 Implicit skatt på företag 19952000 Eftersom den formella bolagsskattesatsen har varit oförändrad beror förändringen av den implicita skatten i huvudsak på hur företagen nyttjat bokslutsdispositioner och skattemässiga justeringar. dispositionerna förekommer överavskrivningar, koncernbidrag och periodiseringsfonder. Det är i första hand genom att använda dessa som företagen kan påverka skatten. Många företag ingår dessutom i en koncern där det är möjligt att under kvitta vinster i en verksam- het mot förluster i en annan verksamhet. Skatt på varor och tjänster Intäkterna från mervärdesskatten beror till största delen på hur den privata konsumtionen utvecklas. Konsumtionens fördelning över olika varor och tjänster varierar dock. Detta påverkar skatteintäkterna då olika grupper av varor och tjänster är beskattade med olika skattesatser. I diagram 5.9 visas hushållens konsumtions- utgifter för dagligvaror samt för bilar och sällan- köpsvaror 19802002 priser. Diagram 5.9 Hushållens konsumtionsutgifter för bilar och sällanköpsvaror samt för livsmedel 19802002 Av diagrammet framgår att konsumtionen av dagligvaror ligger på en relativt jämn nivå medan konsumtionen av bilar och sällanköpsvaror varierar mer med konjunkturen. Dagligvaror förutom alkohol och tobak be- skattas medan bilar och sällan- köpsvaror beskattas . Den genomsnittliga skattesatsen varierar därmed: En större andel konsumtion av högbeskattade varor ökar den genomsnittliga mervärdesskattesatsen och därmed intäkterna vid oförändrade konsumtionsutgifter. Av större betydelse för den genomsnittliga skattesatsen är dock de regelförändringar som skett sedan skattereformen 1991. Vid skatte- reformen ändrades definitionen av mervärdes- skattesats till att gälla pålägget. definierades mervärdesskatt i relation till priset inklusive själva skatten. Mot en inklusive- beräknad skattesats om svarar en exklusiveberäknad skattesats om . Skattesatsen multipliceras med priset för en vara eller en tjänst exklusive mervärdesskatt för att få fram mervärdesskatten.