prop · GP03119 · 2002-03-20 00:00:00 — 8Vårdbidrag till särskild förordnad vårdnadshavare Regeringens förslag: Vårdnadshavare som inte är föräldrar skall lik- ställas med föräldrar när det gäller rätten till vårdbidrag. Skälen för regeringens förslag: Vårdnadshavare som inte är föräldrar men som har vård om ett barn likställs inte med föräldrar i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag. Det innebär att sär- skilt förordnade vårdnadshavare inte har rätt till vårdbidrag för ett barn som är sjukt, utvecklingsstört eller på annat sätt funktionshindrat på samma sätt som barnets biologiska föräldrar skulle ha haft om de hade haft vårdnaden. Endast föräldrar och särskilt förordnade vårdnadshavare kan ha vård- naden om ett barn. Vårdnad är ett rättsligt begrepp och med det avses det juridiska ansvaret för barnets person. Det innebär rätten och skyldigheten att sörja för barnets person, att bestämma i frågor som rör barnets per- sonliga angelägenheter och att företräda barnet utåt i sådana samman- hang. Den faktiska vården av ett barn kan överlämnas till en annan per- son utan att någon ändring i vårdnaden behöver ske. Vanligen står barnet under vårdnad av båda föräldrarna eller en av dem. Särskilt förordnade vårdnadshavare skall utses t.ex. om båda föräldrarna brister i omsorgen om barnet eller om föräldrarna dör. Särskilt förordnade vårdnadshavare är inte underhållsskyldiga mot barnet. De särskilt förordnade vårdnads- havarna är dock skyldiga att bevaka att barnet får tillfredsställande för- De skall bevaka att barnet får de bidrag till sin försörjning som barnet kan ha rätt till, t.ex. underhållsbidrag från föräldrarna och under- Prop. 2001/02:119 hållsstöd från staten. reglerades föräldrabegreppet för föräldrapenningför- månerna och vårdbidrag i samma bestämmelse, i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL), och var utformat på samma sätt. Det innebar att den som likställdes med förälder när det gällde föräldrapenningförmå- nerna också gjorde det när det gällde vårdbidraget. Enligt då gällande be- stämmelse i AFL likställdes med förälder den som är eller har varit gift med en förälder eller har eller har haft barn med förälder om de stadig- varande bodde tillsammans. förändrades bestämmelsen om föräldrabegreppet för föräldra- penningförmånerna. Då beslutades att vårdnadshavare, som inte är för- äldrar men som har den faktiska vården om barnet, ska likställas med föräldrar vid tillämpningen av bestämmelserna om föräldrapenning. Som skäl för att likställa sådana vårdnadshavare med föräldrar angavs att en sådan vårdnadshavare övertar i stor utsträckning en biologisk förälders skyldigheter och rättigheter gentemot barnet. Han bör därför också ha tillgång till de olika föräldrapenningförmånerna. 1984/85:78 s.77). Bestämmelsen om föräldrabegreppet för vårdbidrag ändrades inte i detta sammanhang. Enligt regeringens uppfattning har de skäl som an- gavs när föräldrabegreppet för föräldrapenningförmånerna ändrades i hög grad relevans även när det gäller särskilt förordnade vårdnadshavares rätt till vårdbidrag. Regeringen anser mot denna bakgrund att vårdnadshavare som inte är föräldrar men som har vård om ett barn skall likställs med föräldrar när det gäller rätten till vårdbidrag. 9Vissa frågor om sjukersättning och aktivitetsersättning 9.1Försäkringsvillkor för sjukersättning och akti- vitetsersättning Regeringens förslag: Ett förtydligande i lagtexten görs om att en för- utsättning för rätt till sjukersättning och aktivitetsersättning är att den försäkrade var försäkrad vid försäkringsfallet. Detta krav skall dock inte gälla för försäkrade för vilka försäkringsfallet inträffat före det år de fyllde . Skälen för regeringens förslag: I socialförsäkringslagen (1999:799) finns bestämmelser om vem som omfattas av den svenska socialförsäk- ringen. En person kan vara försäkrad för olika förmåner antingen genom bosättning eller arbete här i landet. Enligt beslut (prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257) kommer pensionsförmånerna tilläggspension och folkpen- sion i form av förtidspension att upphöra vid utgången av 2002. kommer i stället sjukersättning eller aktivitetser- sättning att kunna utges vid långvarig och varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmåga. Dessa förmåner kommer att utgöra en del av sjukförsäkringen och utges som inkomstrelaterad förmån eller garan- Prop. 2001/02:119 tiersättning. Försäkrad för de inkomstrelaterade förmånerna kommer den vara som arbetar i , och för garantiersättning den som är bosatt här. Ett ytterligare försäkringsmässigt villkor för att kunna erhålla någon av de nya förmånerna är att den försäkrade även var försäkrad vid försäk- ringsfallet (prop. 2000/01:96 s. 75 och 78). Detta villkor har emellertid enligt regeringens bedömning inte getts ett nöjaktigt uttryck i den lagtext det nya regelverket innehåller. För att tydliggöra detta villkor föreslår därför regeringen att 7 kap. 1 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, AFL, tillförs en uttrycklig bestämmelse med denna innebörd. Sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning är enligt 9 kap. AFL i dess lydelse beroende av att den försäk- rade kan tillgodoräkna sig försäkringstid. Försäkringstid tillgodoräknas en försäkrad dels för tid fr.o.m. det år då han eller hon fyllde t.o.m. året före försäkringsfallet, dels för tiden därefter t.o.m. det år den försäkrade fyller . I 7 § nämnda kapitel finns en special- bestämmelse som har till syfte att säkerställa att unga försäkrade för vilka försäkringsfallet inträffat före det år de fyllde över huvud taget skall kunna tillgodoräkna sig försäkringstid. För dessa skall som försäk- ringstid i princip tillgodoräknas fr.o.m. det år då de fyllde t.o.m. det år då de uppnår . Villkoret att en försäkrad skall vara försäkrad vid försäkringsfallet innebär enligt regeringens be- dömning en alltför stor begränsning i den möjlighet dessa försäkrade har att tillgodoräkna sig försäkringstid enligt bestämmelsen i 9 kap. 7 § AFL. Regeringen anser därför att detta villkor inte skall gälla för denna kate- gori försäkrade. Försäkringstid för 30-delsberäknad folkpension Regeringens förslag: För en försäkrad som före ikraftträdandet har folkpension i form av förtidspension i förhållande till det antal år för vilka tillgodoräknats pensionspoäng för tilläggspension skall försäk- ringstid för garantiersättning beräknas med samma kvotdel av 40 års försäkringstid som svarar mot den kvotdel av tillgodoräknade pensionspoäng som folkpensionen beräknats på. Skälen för regeringens förslag: Folkpension i form av förtidspension kan enligt nuvarande bestämmelser i 5 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring utges antingen i förhållande till det antal år som kan tillgodo- räknas som bosättningstid i eller det antal år för vilka tillgodo- räknats pensionspoäng för tilläggspension. I det förstnämnda fallet utges folkpensionen med så stor andel av talet 40 som svarar mot det antal år den försäkrade har varit bosatt här och i det sistnämnda med så stor andel av talet 30 som svarar mot det antal år för vilka denne tillgodoräknats I samband med ikraftträdandet av bestämmelserna om sjukersättning kommer de som uppbär förtidspension få sin ersättning omvandlad till sjukersättning enligt övergångsbestäm- melserna till lagen (2001:489) om ändring i lagen (1962:381) om allmän Därvid kommer tilläggspension i form av förtidspension att omvandlas till inkomstrelaterad sjukersättning. Om den på så sätt beräk- Prop. 2001/02:119 nade inkomstrelaterade sjukersättningen är låg eller om rätt till sådan er- sättning inte föreligger utges garantiersättning enligt 9 kap. i nämnda ändringslag som en utfyllnadsförmån. Garantiersättning kan endast utges i förhållande till det antal år som den försäkrade kan tillgodoräknas för- säkringstid. Försäkringstid beräknas i princip på samma sätt som bosätt- ningstid för folkpension vilket alltså bl.a. innebär att den utges med så stor andel av talet 40 som svarar mot det antal år den försäkrade varit bo- satt i . Detta innebär att andelsberäkningen för folkpension i för- hållande till antalet tillgodoräknade pensionspoängår inte kan överföras till det nya systemet. I det register över folkpensioner som Riksförsäk- ringsverket förfogar över saknas uppgifter om antal bosättningsår för de som har folkpensionen beräknad i förhållande till antal år med pensions- poäng. Uppgifterna finns visserligen tillgängliga i respektive persons pensionsakt men ett framtagande av dessa uppgifter skulle fordra en ma- nuell handläggning av ett mycket stort antal omvandlingsärenden vilket inte är möjligt inom ramen för administrationens resurser. Regeringen anser därför att en schabloniserad metod för beräkning av garantiersätt- ning för de som har 30-delsberäknad folkpension bör införas. För en för- säkrad som före ikraftträdandet har folkpension i form av förtidspension i förhållande till det antal år för vilka tillgodoräknats pensionspoäng för tilläggspension skall enligt denna metod försäkringstid för garantiersätt- ning beräknas med samma kvotdel av försäkringstid som svarar mot den kvotdel av tillgodoräknade pensionspoäng som folkpen- sionen beräknats på. Eftersom olikheter mellan den utgivna folkpensio- nen och den därefter omvandlade ersättningen kommer att ut- jämnas med ett så kallat justeringsbelopp är förslaget kostnadsneutralt och innebär heller inte någon förändring för de försäkrade. Undertecknande av delårsrapport m.m. Regeringens förslag: De allmänna försäkringskassornas årsredovis- ning, delårsrapport och underlag till budgetunderlag skall beslutas av Delårsrapporten skall undertecknas av ordförande och direktören. En kopia av försäkringskassornas årsredovisning och delårsrapport skall lämnas till regeringen. Skälen för regeringens förslag: I 18 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) finns bestämmelser som reglerar de allmänna försäk- Försäkringskassorna är inte myndigheter un- Vid tillkomsten av den lagstiftning som gav 18 kap. AFL dess nuvarande innehåll uttalades emellertid att verksförordningen (1995:1322), som tillämpas på myndigheter under regeringen, bör kunna utgöra förebild för hur de allmänna försäkringskassorna skall styras 1997/98:41, s. 68). I verksförordningen anges att styrelsen skall besluta om myndighetens årsredovisning, delårsrapport och budgetun- derlag (13 § punkten 1). Någon uttrycklig bestämmelse med motsvarande Prop. 2001/02:119 innehåll finns inte i 18 kap. AFL. I förtydligande syfte anser regeringen att en sådan bör införas. I nämnda proposition uttalades även att de allmänna försäkringskas- sornas redovisning bör, mot bakgrund av att de helt finansieras av stat- liga medel och av praktiska skäl, styras enligt samma principer som gäller för statliga myndigheter. Bestämmelserna i förordningen (1996:882) om myndigheters årsredovisning m.m., bör därvid utgöra ut- gångspunkt för försäkringskassornas bestämmelser (a. prop. s. 72 f.) Den nu nämnda förordningen har senare efterträtts av förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. En förändring i för- hållande till bestämmelserna i den äldre förordningen är att delårsrap- porten skrivs under endast av myndighetens chef. Regeringen anser att en motsvarande förenkling bör göras beträffande försäkringskassornas del- årsrapport. Mot bakgrund av försäkringskassornas något annorlunda or- ganisation bör dock delårsrapporten skrivas under av styrelsens ordfö- rande och direktören. Regeringen avser vidare att närmare följa utvecklingen i socialförsäk- ringsadministrationen för att tydligare kunna styra verksamheten. Som ett led i detta bör försäkringskassorna, förutom till och berörda landsting eller kommuner, lämna en kopia av årsredovisning och delårsrapport till regeringen. 10.2Projekt mellan försäkringskassa och sjukvårdshuvudman rörande viss medicinsk verksamhet och forskning Regeringens förslag: Den eller de försäkringskassor som regeringen bestämmer skall tillsammans med sjukvårdshuvudman få bedriva projekt som gäller viss medicinsk verksamhet och därmed samman- hängande forskning i enlighet med vad regeringen bestämmer. Skälen för regeringens förslag: har antalet långtids- sjukskrivna ökat kraftigt. Bland många andra insatser som behövs för att bryta denna utveckling krävs ytterligare forskning om olika sjukdoms- diagnoser samt att det utvecklas nya metoder för utredning och behand- ling. Regeringen beslutade att bevilja Västra Göta- lands läns allmänna försäkringskassa och ett bidrag på högst för att bedriva forskning och utvärde- ring m.m. inom ramen för ett . Denna satsning ingår som en del i det 11-punktsprogram för ökad hälsa i arbetslivet som regeringen presenterade i budgetpropositionen . Bakgrunden till regeringens beslut är att läns all- männa försäkringskassa och avser att tillsam- mans starta ett . Verksamheten kommer att regleras genom ett samarbetsavtal mellan kassan och regionen och bedri- vas i projektform . Syftet är att bredda forskningen om stress genom att utnyttja unik Prop. 2001/02:119 kompetens i . kassa och vill göra kassan och regionen till förebilder genom att ta bättre hand om kassans och regionens egen per- sonal som drabbas av sjuklig stress i arbetslivet. Verksamheten skall be- drivas i tre samverkande delar; forskning, prevention och utred- ning/behandling. I regeringens beslut anges att en förutsättning för att de ifrågavarande medlen skall få användas är att nödvändiga författningsändringar genom- förs som ger läns allmänna försäkringskassa möjlighet att driva verksamheten. I 18 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring anges uttöm- mande vad försäkringskassorna skall och får utöva för verksamhet. Be- stämmelsen i sin nuvarande lydelse ger enligt regeringens bedömning inte utrymme för att bedriva den beskrivna verksam- heten. Regeringen föreslår därför att den eller de försäkringskassor som regeringen bestämmer, tillsammans med sjukvårdshuvudman, skall få bedriva projekt rörande viss medicinsk verksamhet och därmed sam- manhängande forskning i enlighet med vad regeringen bestämmer. Förslagen i denna proposition är till övervägande del marginella juster- ingar utan ekonomiska konsekvenser. I två fall lämnas emellertid förslag som har ekonomiska konsekvenser. Det ena förslaget med ekonomiska konsekvenser är förslaget att ut- vidga möjligheten till eftergift av statens fordran avseende återbetal- ningsskyldighet av underhållsstöd om återbetalningsskyldighet har be- slutats för tid före den dag som faderskapet fastställdes. Detta förslag medför en marginell utgiftsökning av anslaget. Statens utgifter för anslaget beräknas öka med och därefter med . Regeringen bedömer att denna begränsade utgiftsökning kommer att rymmas inom nuvarande anslag för underhållsstöd. Även förslaget om att särskild vårdnadshavare skall likställas med för- älder vid bedömning av rätt till vårdbidrag beräknas ge ekonomiska kon- sekvenser. Regeringen gör bedömningen att förslaget medför en ökad belastning på anslaget för vårdbidraget på ca . Halvårseffekten beräknas till ca . Regeringens bedömning är att utgiftsökningen ryms inom nuvarande ekonomiska ra- mar. 12.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Paragrafens första stycke innehåller i sin nuvarande lydelse en felaktig hänvisning till 10 § andra stycket. Paragrafen har rättats och hänvisar nu till 10 § tredje stycket. I paragrafen, som reglerar vad de allmänna försäkringskassorna skall och får bedriva för verksamhet, har gjorts ett tillägg i syfte att göra det möj- ligt för den eller de försäkringskassor som regeringen bestämmer att be- driva viss projektverksamhet tillsammans med en sjukvårdshuvudman. Den verksamhet som avses har närmare beskrivits i avsnitt 10.2. Tilläg- get innehåller även ett bemyndigande för regeringen att närmare be- stämma vad som skall gälla för den aktuella verksamheten. Härutöver har en redaktionell ändring av paragrafen gjorts. Paragrafen är ny och innebär en motsvarande reglering som den som återfinns i 13 § 1 verksförordningen (1995:1322). Införandet av en ut- trycklig bestämmelse om att styrelse skall besluta om årsredovisning, delårsrapport och sådant underlag till budgetunderlag som anges i 22 § bör närmast ses som en regelvårdande åtgärd. Ändringen innebär att en kopia av årsredovisning skall lämnas även till regeringen i samband med överlämnandet av denna till . Förslaget har motiverats i avsnitt 10.1. I syfte att förenkla förfarandet med underskrift av delårsrapport har para- grafen ändrats så att det skall räcka med att denna skrivs under av styrel- sens ordförande och direktören, i stället för som av samtliga styrelse- ledamöter och direktören. Förenklingen har gjorts efter mönster av vad som enligt 8 kap. 1 § tredje stycket förordningen (2000:605) om årsredo- visning och budgetunderlag gäller för myndigheter som lyder under regeringen. Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:489) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Tillägget i paragrafens första stycke innebär ett förtydligande av att en förutsättning för rätt till sjukersättning och aktivitetsersättning är att den försäkrade var försäkrad när försäkringsfallet inträffade (jmf prop. 2001/02:119 2000/01:96, s. 75 f. och s 78 f.). I paragrafen, som innehåller särregler för tillgodoräknande av försäk- ringstid för försäkrade som beviljats uppehållstillstånd i enligt 3 kap. 2 eller 3 § utlänningslagen, görs en rättelse. Enligt de nu upphävda bestämmelserna i 5 kap. 6 § AFL skulle bl.a. tid under vilken en person, före tidpunkten för bosättning här i landet enligt bestämmelserna i 2 kap. socialförsäkringslagen, oavbrutet har vistats i efter att ha ansökt om uppehållstillstånd tillgodoräknas som bosättningstid. Sådan tid tillgo- doräknas enligt de gällande reglerna i 3 § 2 som försäk- ringstid. Även sådan tid skall, liksom tidigare, beaktas vid beräkning av hur stor andel av bosättningstiden i hemlandet som skall tillgodoräknas som försäkringstid. Den försäkrade skall således anses ha varit bosatt här även som han eller hon före tidpunkten för bosättning en- ligt bestämmelserna i 2 kap. socialförsäkringslagen oavbrutet har vistats i efter att ha ansökt om uppehållstillstånd. Detta är i överens- stämmelse med nuvarande tillämpning av motsvarande bestämmelser i 5 kap. 7 § AFL. Denna paragraf anvisar en särskild metod att beräkna försäkringstid för den vars försäkringsfall inträffat före det år han eller hon fyllde . Syftet med bestämmelsen är att unga människor som redan innan de uppnått den ålder då de kan tillgodoräkna sig försäkringstid drabbats av en skada eller sjukdom som medför långvarig eller varaktig arbetsoför- måga inte skall hamna utanför det ekonomiska skydd som försäkringen ger. Av de skäl som redovisats i avsnitt 9 undantas genom lagändringen denna grupp från det allmänna kravet i 7 kap. 1 § på att vara försäkrad vid försäkringsfallet för rätt till, i första hand, aktivitetsersättning. Punkten 8 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna Paragrafen har tillförts ett tredje stycke som innehåller en metod för att möjliggöra beräkning av sjukersättning i form av garantiersättning för den som vid ikraftträdandet av lagen (2001:489) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring har förtidspension i form av folkpen- sion i förhållande till det antal år för vilka tillgodoräknats pensionspoäng. Motiven till ändringen har redovisats i avsnitt 9.2. 12.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:000) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Förtidspension och sjukbidrag skall /2003 omvandlas till sjukersättning oavsett den försäkrades ålder. I punkten 5 i övergångs- bestämmelserna till lagen (2001:489) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring anges den grundläggande principen för denna om- Förtidspension eller sjukbidrag som en försäkrad hade rätt att uppbära för och som han eller hon alltjämt skulle haft rätt att uppbära om äldre bestämmelser fortfarande hade till- Prop. 2001/02:119 lämpats, skall vid ikraftträdandet omvandlas till motsvarande grad av hel sjukersättning respektive hel tidsbegränsad sjukersättning (prop. 2000:01:96 Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspen- sion). Sjukersättning kan alltså övergångsvis betalas ut till försäkrade som enligt de nya reglerna skulle varit berättigade till aktivitetsersätt- ning. Enligt 16 kap. 10 § första stycket AFL skall en samordning ske mellan aktivitetsersättning i form av garantiersättning och efterlevande- stöd till barn, i de fall den försäkrade har rätt till båda förmånerna, på så- dant sätt att endast den största av förmånerna betalas ut. 2001/02:84 Anpassningar med anledning av övergången till reformerade regler för ålderspension). Vad som sägs om aktivitetsersättning i 16 kap. 10 § första stycket skall också gälla sådan sjukersättning i form av ga- rantiersättning som utges enligt punkten 5 i ovan nämnda övergångsbe- stämmelser till AFL. Detta anges i punkten 2 i övergångsbestämmelserna till rubricerade lag. 12.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Ändringen innebär att det är den sökandes sak att visa att hushållsge- menskap inte föreligger, när han eller hon är gift eller lever tillsammans med någon utan att vara gift med denne. 12.5Förslaget till lag om ändring i lagen 1996:1030 om underhållsstöd. Förslaget innebär en ändring av vilket taxeringsbeslut som skall ligga till grund för beräkningen av återbetalningsskyldighet avseende underhålls- stöd. Den bidragsskyldiges inkomst skall beräknas med utgångspunkt från det taxeringsbeslut som fattats närmast det år återbetalningsskyldigheten avser. Ändringen innebär att en far kan medges eftergift av statens fordran för utbetalt underhållsstöd för tid före den dag då faderskapet fastställdes, dock endast om det finns synnerliga skäl. Ändringen har behandlats under avsnitt 4.1. Paragrafen har ändrats endast i sin hänvisning till 10 §. 12.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:297) om Prop. 2001/02:119 försöksverksamhet med samtjänst vid Ändringarna i paragrafen är följdändringar med anledning av att be- stämmelser om bostadstillägg och hustrutillägg enligt övergångsbestäm- melser finns i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pen- sionärer m.fl. respektive lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension. 12.7Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) Upphävandet av 8 kap. 25 § är en följd av att reglerna om särskilt grund- avdrag i inkomstskattelagen (1999:1229) upphör att gälla fr.o.m. . 12.8Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension I paragrafen har det på ett tydligare sätt angivits mellan vilka för- ändringen av det allmänna prisläget skall mätas och som det framräknade värdet skall omräknas med. Denna förändring mäts mellan det tredje och andra året före det år balanstalet avser. Någon ändring i sak är inte av- sedd. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelsen till lagen (2001:222) om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. I ikraftträdande- och övergångsbestämmelsen har det i klargörande syfte angivits att det underlag som ligger till grund för beräkningen av balanstal skall göras med utgångspunkt från den avgiftsnivå och det av- giftsunderlag som gäller . Beräkningen skall således basera sig på de förhållanden som råder från och med det året och för därefter kommande år. 12.9Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:492) om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension I paragrafen görs en rättelse. Som framgår av kommentaren till ändringen i paragrafen i propositionen Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension (prop. 2000/01:96 s. 199) innebär den samord- ningsregel som återges i denna paragraf att pensionsgrundande belopp av sjuk- eller aktivitetsersättning tillgodoräknas endast i den utsträckning Prop. 2001/02:119 det överstiger livräntan efter samordningen.