prop · GP0397 · 2002-02-14 00:00:00 — lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer medfunktionshinder, eller4. lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund avsexuell läggning.Tvist som skall handläggas enligt denna lag får i stället genom avtal hänskjutas till avgörande av skiljemän. Detta gäller dock inte fall som avses i 31 §första eller tredje stycket lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet.Inte heller får avtal som före tvistens uppkomst träffats om att tvisten skallavgöras av skiljemän utan förbehåll om rätt för parterna att klandraskiljedomen, göras gällande i tvist om föreningsrätt eller i tvist enligt1. jämställdhetslagen (1991:433),2. lagen (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet,3. lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer medfunktionshinder,4. lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund avsexuell läggning, eller5. lagen (2002:000) om förbud mot diskriminering av deltidsarbetandearbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning.Denna lag träder i kraft den 1 juli 2002.Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)Härigenom föreskrivs att 9 kap. 20 § sekretesslagen (1980:100) skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse9 kap.20 §6Sekretess gäller hos domstol, för uppgift om enskilds personliga ellerekonomiska förhållanden om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs,1. i mål om kollektivavtal,2. i mål om tillämpningen av lagen (1982:80) om anställningsskydd, lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, 31-33 §§ lagen (1994:260) omoffentlig anställning, 4-11 §§ lagen (1994:261) om fullmaktsanställning, 15-28§§ jämställdhetslagen (1991:433), 8-20 §§ lagen (1999:130) om åtgärder motetnisk diskriminering i arbetslivet, 3-16 §§ lagen (1999:132) om förbud motdiskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder, 3-15 §§ lagen(1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuellläggning och 6-11 §§ samt 13 § lagen (2001:1286) om likabehandling av studenteri högskolan.Sekretess gäller hos domstol, för uppgift om enskilds personliga ellerekonomiska förhållanden om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs,1. i mål om kollektivavtal,2. i mål om tillämpningen av lagen (1982:80) om anställningsskydd, lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, 31-33 §§ lagen (1994:260) omoffentlig anställning, 4-11 §§ lagen (1994:261) om fullmaktsanställning, 15-28§§ jämställdhetslagen (1991:433), 8-20 §§ lagen (1999:130) om åtgärder motetnisk diskriminering i arbetslivet, 3-16 §§ lagen (1999:132) om förbud motdiskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder, 3-15 §§ lagen(1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuellläggning, 6-11 §§ samt 13 § lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter ihögskolan och 3-7 §§ lagen (2002:000) om förbud mot diskriminering avdeltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning.I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst tjugo år.Denna lag träder i kraft den 1 juli 2002.Lagrådets yttrandeUtdrag ur protokoll vid sammanträde 2002-01-25Närvarande: f.d. justitierådet , regeringsrådet ,justitierådet Dag Victor.Enligt en lagrådsremiss () harregeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till1. lag om förbud mot diskriminering av deltidsarbetande arbetstagare ocharbetstagare med tidsbegränsad anställning,2. lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister,3. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100).Förslagen har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunnige föranleder följande yttrande av Lagrådet:Förslaget till lag om förbud mot diskriminering av deltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställningAllmäntDen föreslagna lagen syftar till att förhindra att deltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning utan rimlig grund får sämreanställningsvillkor än arbetstagare som arbetar på heltid eller som har enanställning utan tidsbegränsning. I lagtexten behandlas detta som en fråga omdiskriminering, och lagen har i enlighet med detta synsätt fått en utformningsom nära ansluter till tidigare utarbetade lagar om diskriminering på grund avkön, etniskt ursprung, funktionshinder och sexuell läggning.Parallellen med dessa tidigare lagar ter sig emellertid inte helt övertygande.Principiellt sett kan den nu föreslagna lagen anses vara av annat slag än delagar som utgjort förebild för den, eftersom det i den nya lagen inte är frågaom särbehandling på grund av den anställdes person eller personliga egenskaper.Syftet är i stället att ge vissa grupper av anställda en starkare arbetsrättslig ställning. Att beteckna detta som en fråga om diskriminering synes vara att geen onödigt vidsträckt innebörd åt detta begrepp som, om det används på sådantsätt, kan komma att med tiden urvattnas och inte längre på samma sätt som nuassocieras med handlingar som framstår som moraliskt förkastliga. En sådanutveckling vore att beklaga, inte minst mot bakgrund av att ett principielltförbud mot diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung m.m. utgör enviktig del av skyddet för de mänskliga rättigheterna enligt en radinternationella överenskommelser och nationella lagar. Trots att det i debakomliggande ramavtalen talas om diskriminering och om principen omicke-diskriminering, vill Lagrådet därför förorda att ett mera lågmält språkbruk kommer till användning i den nu aktuella lagen, varigenom skillnaden markerasgentemot de tidigare lagarna som behandlar mera typiska diskrimineringsgrunder.Rubrikerna i lagenI enlighet med vad som sagts förordar Lagrådet att lagen får rubriken mot särbehandling av deltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare medtidsbegränsad anställning.Lagrådet föreslår vidare att rubriken före 3 och 4 §§ ändras till "Förbud motsärbehandling" och att underrubrikerna "Direkt diskriminering" och "Indirektdiskriminering" utgår.Eftersom bestämmelserna i 5 och 6 §§ gäller inte endast ogiltighet utan ocksåjämkning av avtal, kan rubriken före detta avsnitt lämpligen vara "Ogiltighetoch jämkning av avtal" eller "Ogiltighet m.m.".1 §Lagrådet föreslår att denna paragraf får följande lydelse:"Denna lag har till ändamål att motverka att deltidsarbetande arbetstagare ocharbetstagare med tidsbegränsad anställning missgynnas i fråga om löne- och andra anställningsvillkor. "2 §I paragrafen lämnas en definition av vad som avses med deltidsarbetandearbetstagare. Definitionen anknyter till definitionen i klausul 3 i ramavtaletom deltidsarbete. Definitionen har emellertid givits en utformning som gör attdet kan framstå som osäkert om eller i vad mån en heltidsanställd arbetstagaresom är helt eller delvis tjänstledig faller under definitionen.Enligt vad som upplysts under föredragningen får det antas att avsikten är attden som är helt tjänstledig inte är att anse somdeltidsarbetande även om tjänstledigheten innebär att arbetstiden på årsbasiskommer att understiga en heltidsanställd arbetstagares arbetstid. Däremot skulle en heltidsanställd arbetstagare som är partiellttjänstledig anses vara deltidsarbetande under den perioden.I författningskommentaren (s. 56) kommenteras särskilt vad som är att förstå med en jämförbar heltidsarbetande. Kommentaren anknyter därvid till regleringen iramavtalet. Ordet "jämförbar" förekommer i detta avtal men inte i den föreslagna lagtexten, vilket gör denna mindre tydlig vid angivande av hur jämförelsen meden heltidsarbetande skall ske.Med beaktande av vad som anförts förordar Lagrådet att paragrafen gesförslagsvis följande lydelse:"Med deltidsarbetande arbetstagare avses en arbetstagare vars genomsnittligaarbetstid eller en annan än enligtanställningsvillkoren understiger den normala arbetstiden för en jämförbararbetstagare som enligt avtal eller lag anses arbeta på heltid. "3 §Förslaget innehåller regler om direkt diskriminering och omfattar två stycken.Enligt avslutningen i första stycket skall de mindre förmån-ligaanställningsvillkoren godtas om "arbetsgivaren visar" att missgynnandet av denifrågavarande arbetstagaren saknar samband med dennes deltidsarbete ellertidsbegränsade anställning. Enligt andra stycket gäller förbudet motmissgynnande inte om tillämpningen av villkoren är berättigad av "sakliga skäl".Regeln i första stycket om att arbetsgivaren skall visa avsaknaden av sambandmed det förhållande man vill motarbeta har sin förebild i de befintligadiskrimineringslagarna. Regeln är avsedd som en bevisbörderegel men kan ocksåuppfattas som en undantagsregel. En annan undantagsregel finns i andra stycket.Också den har sin motsvarighet i nämnda lagar. Där är regeln emellertidbetydligt snävare utformad än i den nu aktuella lagen. Så t.ex. gäller enligt 8§ andra stycket lagen (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskriminering iarbetslivet att förbudet mot missgynnande behandling inte gäller "ombehandlingen är berättigad av hänsyn till ett sådant ideellt eller annatsärskilt intresse som uppenbarligen är viktigare än intresset av att förhindraetnisk diskriminering i arbetslivet".I lagrådsremissen har den närmare innebörden av regeln i första stycket intebelysts och det har inte heller klargjorts hur den regeln och regeln i andrastycket förhåller sig till varandra. Såvitt Lagrådet kan bedöma torde emellertid typiskt sett kravet på "sakliga skäl" i andra stycket vara uppfyllt om denmissgynnande behandlingen inte har något samband med deltidsarbetet eller dentidsbegränsade anställningen utan har sin grund i andra, legitima skäl.Prövningen av om det föreligger sådana legitima skäl bör enligt Lagrådets mening utföras i varje enskilt fall mot bakgrund av vad som framstår som övervägandesannolikt vid en helhetsbedömning. Med beaktande av de skillnader som föreligger mellan den nu föreslagna lagen och de tidigare diskrimineringslagarna finnerLagrådet en särskild regel om bevisbördan inte påkallad i detta hänseende.Med beaktande av vad nu sagts skulle paragrafen kunna utformas på följande sätt:"En arbetsgivare får inte på en deltidsarbetande arbetstagare eller enarbetstagare med tidsbegränsad anställning tillämpa mindre förmånliga löne-eller andra anställningsvillkor än arbetsgivaren tillämpar eller skulle hatillämpat på arbetstagare i en likartad situation som arbetar på heltidrespektive har en tillsvidareanställning.Första stycket gäller inte om tillämpningen av de mindre förmånliga villkoren är berättigad av sakliga skäl. "4 §I paragrafen finns ett förbud mot att tillämpa löne- eller andraanställningsvillkor som framstår som neutrala men som i praktiken särskiltmissgynnar deltidsarbetande eller arbetstagare med tidsbegränsad anställning.Paragrafen har utformats med jämställdhetslagen och övriga diskrimineringslagarsom förebild. Att det på dessa områden finns ett behov av förbud också motindirekt diskriminering är tydligt. Den nu föreslagna lagen skiljer sigemellertid från de aktuella lagarna genom att den inte tar sikte på personligaegenskaper hos arbetstagaren. Det är då också svårare att finna exempel påvillkor som kan anses missgynnande på det sätt som sägs i paragrafen. Någotexempel anförs inte heller i remissen. Det kan vidare noteras att de EG-direktiv som lagen är avsedd att genomföra, i motsats till andra EG-direktiv omdiskriminering på arbetslivets område, inte innehåller något särskilt krav påförbud mot indirekt diskriminering. Lagrådet vill mot den bakgrunden ifrågasätta om den föreslagna paragrafen fyller något praktiskt behov.Om ett längre gående förbud än det som finns föreskrivet i 3 § ändå ansespåkallat torde detta enklare kunna åstadkommas genom att låta 3 § omfatta inteendast tillämpning av mindre förmånliga löne- eller andra anställningsvillkorutan också sådana anställningsvillkor som annars särskilt missgynnardeltidsarbetande arbetstagare eller arbetstagare med tidsbegränsad anställning.Detta skulle i så fall kunna ske genom att följande mening tilläggs i slutet avförsta stycket i det ovan formulerade förslaget till utformning av 3 §:"Detsamma gäller löne- eller andra anställningsvillkor som framstår som neutrala men som i praktiken särskilt missgynnar deltidsarbetande arbetstagare ellerarbetstagare med tidsbegränsad anställning. "5 och 6 §§I 5 § finns en föreskrift av innehåll att avtalsbestämmelser som strider motlagen är ogiltiga, och i 6 § första stycket anges att sådana avtalsbestämmelserskall på begäran av arbetstagare jämkas eller förklaras ogiltiga. Dennadubbelreglering är ägnad att skapa förvirring och oklarhet, så mycket mera somdet i tredje stycket i 6 § anges att första stycket inte gäller om 5 § ärtillämplig.Av författningskommentaren (s. 58) framgår emellertid att avsikten är attogiltighet skall inträda på en arbetstagares begäran och att det alltså inteskall vara fråga om ogiltighet av "nullitetskaraktär". Den nuvarande lydelsen av 5 § kan emellertid ge intryck av att en lagstridig avtalsbestämmelse är ennullitet. I vart fall får, med hänsyn till vad som åsyftats, 6 § första stycketanses innehålla en uttömmande reglering av ogiltigheten, och av detta styckeframgår dessutom att jämkning i vissa fall kan ifrågakomma som ett alternativtill ogiltighet. Lagrådet föreslår att 5 § i dess helhet och, som en följdhärav, tredje stycket i 6 § utgår ur lagtexten.Lagrådet finner att 6 § första stycket - efter vissa redaktionella ändringar -lämpligen kunde få följande lydelse:"Har en arbetsgivare och en deltidsanställd arbetstagare eller en arbetstagaremed tidsbegränsad anställning ingått ett avtal innehållande en bestämmelse somstrider mot denna lag, skall bestämmelsen på arbetstagarens begäran jämkas eller förklaras ogiltig. Har bestämmelsen sådan betydelse för avtalet att det inteskäligen kan krävas att resten av avtalet skall gälla med oförändrat innehåll,får avtalet jämkas även i annat hänseende eller i sin helhet förklarasogiltigt. "Bestämmelsen i 6 § andra stycket handlar om att arbetsgivaren i strid med lagensäger upp ett avtal eller företar en annan sådan rättshandling. Lagrådet finnerdet oklart på vilka situationer denna bestämmelse skulle kunna tillämpas ochanser den i vart fall vara av marginell betydelse. Med hänsyn härtill föreslårLagrådet att bestämmelsen utgår. Skadeståndspåföljden i 7 § får anses som etttillräckligt remedium i de mycket speciella fall som möjligen skulle kunnaomfattas av detta stycke.7 §I enlighet med vad som sagts inledningsvis och efter vissa redaktionellaändringar bör paragrafen enligt Lagrådets mening få följande lydelse:"En arbetsgivare som bryter mot förbudet i 3 eller 4 § skall betala skadeståndtill arbetstagaren för den förlust som uppkommer och för den kränkning somsärbehandlingen innebär.Om det är skäligt kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort. "Övriga lagförslagLagrådet lämnar förslagen utan erinran.NäringsdepartementetUtdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 14 februari 2002Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden ,, , , , , , , , , , , , RingholmFöredragande: statsrådet beslutar proposition 2001/02:97 Lag om förbud mot diskriminering avdeltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning,m.m.1 Jfr rådets direktiv /81/EG av om ramavtalet omdeltidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP (EGT L 14, 20.1.1998, s. 14.Celex 397L0081) samt rådets direktiv /70/EG av omramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP (EGT L 175,10.7.1999, s. 43. Celex 31999L0070).2 Senaste lydelse 1999:134.3 Senaste lydelse 2001:1307.4 Jfr rådets direktiv /81/EG av om ramavtalet omdeltidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP (EGT L 14, 20.1.1998, s. 14.Celex 397L0081) samt rådets direktiv /70/EG av omramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP (EGT L 175,10.7.1999, s. 43. Celex 31999L0070).5 Senaste lydelse 1999:134.6 Senaste lydelse 2001:1307.Prop. 2001/02:9731610399713103103103221031031031031032510348103103103103103561031031031031031031031031035810310310361103103103661031031036910310310375103103103Prop. 2001/02:97Bilaga 379103Prop. 2001/02:97Bilaga 3103103Prop. 2001/02:97Bilaga 483103103103Prop. 2001/02:97Bilaga 592103Prop. 2001/02:97Bilaga 510310393103Prop. 2001/02:97Bilaga 6Prop. 2001/02:97Bilaga 695103Prop. 2001/02:97Bilaga 797103103103Prop. 2001/02:97Bilaga 8102103Prop. 2001/02:97Bilaga 8103103Prop. 2001/02:97Bilaga 9103103Prop. 2001/02:97Bilaga 9103103