prop · GP03125 · 2002-03-06 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2001/02:125 Redovisning av fördelningen av medel från Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnas en redogörelse för förvaltningen av Allmänna arvs- fonden och en översiktlig beskrivning av fördelningen av medel ut fon- den. Vidare redovisas hur regeringen och Arvsfondsdelegationen fördelat medlen ur Allmänna arvsfonden under . Slutligen anges några områden som enligt regeringens mening bör uppmärksammas vid kommande fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Allmänna arvsfondens förvaltning m.m. .......................................... När arvsfonden får egendom .............................................. När avsfonden avstår från egendom................................... Kostnader för fonden.......................................................... Fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden..................................... Nyskapande och utvecklande verksamhet.......................... Redovisning och utvärdering av beviljat stöd.................... 3.3Fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden över- Registrering och handläggning........................................... Redogörelse för fördelade medel .................................... Fördelat till organisationers egna initiativ ...................................... 4.1Verksamhet till förmån för barn (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 2)............................................................................ 4.2Verksamhet till förmån för ungdomar 12 (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 2)............................................................................ 4.3Verksamhet till förmån för personer med funtionshinder (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 2)............................................................................ Särskilda satsningar för de olika målgrupperna.............................. Gemensam satsning för alla målgrupper.......................... 5.1.1Utveckling och förnyelse av idrottsverksamhet, främst på lokal nivå (1998) ............................................ Satsningar till förmån för barn ...................... 5.2.1Insatser mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering (2001).............................................. 5.2.2Ideella organisationers utveckling av tobaksföre- byggande insatser för barn och ungdomar (1998).......... Satsningar till förmån för ungdomar mellan ..... Ungas arbete med konsumentfrågor (2001)................... Stöd för att stärka flickors villkor (2001)....................... 5.3.3Ungdomars arbete med generationsövergripande frågor (2001)................................................................... 5.3.4Utveckling av arbete mot rasism, främlingsfientlighet, diskriminering och homofobi ........................................... Ungdomars Europainflytande (20002001)..................... Ungdomars egna kulturverksamheter (1999)................. 5.3.7Lokal utveckling av ungdomars fritidsverksamhet (19992001) ..................................................................... 5.3.8Utveckling av ungdomars egen organisering (19982001) ..................................................................... Talangsatsning inom handikappidrotten (19982002)..... Utveckling av ungdomssamarbete inom Östersjö- och (1998).................................................. Utveckling av samordnade insatser för utsatta ungdomar (19972001) .................................................... 5.4Satsningar till förmån för personer med funktionshinder (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 2).......................................................... Alternativa stöd- och boendeformer (1997)................... 5.4.2Kultur för att minska fördomar om personer med funktionshinder (2000)................................................... Personligt brukarstöd (2000).......................................... IT och handikapp (1998)................................................ 5.4.5Insatser mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering (2001).............................................. Kommande inriktning för stöd ur Allmänna arvsfonden................ Verksamhet till förmån för barn....................................... Verksamhet till förmån för ungdomar.............................. 6.3Verksamhet till förmån för personer med Information, uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning ... Uppföljning och utvärdering ............................................ Bilaga 3 Mottagare av stöd ur Allmänna arvsfonden........................ Utdrag ur protokollet vid regeringssammanträde Allmänna arvsfonden tillkom enligt ett beslut av riksdag i sam- band med att kusiner och avlägsnare släktingar genom ändringar i ärvda- balken uteslöts från arvsrätt. Kvarlåtenskap efter personer utan nära släk- tingar, och som inte har skrivit testamente, skall i stället tillfalla Allmän- na arvsfonden. Fonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktions- hinder. Närmare bestämmelser om Allmänna arvsfonden finns i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Vid behandling av regeringens skrivelse (skr. 1999/2000:125) om fördelningen av medel från Allmänna arvsfonden under och revisorers förslag (1999/2000:RR9) angående All- männa arvsfonden, hemställde socialutskottet (bet. 2000/01:SoU2) att skulle ge regeringen till känna att en översyn av flera olika frågeställningar i anslutning till Allmänna arvsfonden och Arvsfonds- delegationen, borde göras bland annat när det gäller frågor kring deras rättsliga ställning och revision. biföll vad utskottet hemställt (rskr. 2000/01:21). Regeringen beslutade direktiv för en särskild ut- redare med uppdrag att göra en översyn av Allmänna arvsfondens och Arvsfondsdelegationens rättsliga ställning m.m. (Dir. 2000:91). Be- tänkandet Allmänna arvsfonden och Arvsfondsdelegationen (SOU 2002:19) överlämnades till regeringen . I denna skrivelse lämnas en redogörelse för förvaltningen av Allmänna arvsfonden och en översiktlig beskrivning av fördelningen av medel ur fonden. Vidare redovisas hur regeringen och Arvsfondsdelegationen för- delat medlen ur Allmänna arvsfonden under . Slutligen anges några områden som enligt regeringens mening bör uppmärksam- mas vid kommande fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. 2 Allmänna arvsfondens förvaltning m.m. Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild Kollegiet betalar ut beviljat stöd efter rekvisition. talförvaltning sker i syfte att tillgodose såväl behovet av en god direktav- kastning som önskemålet om värdebeständighet. En tiondel av de medel som tillfallit fonden läggs till fonden. sammans med direktavkastningen delas ut. Fondens bokförda värde upp- gick till ca och marknads- värdet till ca . Fondens tillgångar är placerade i andelar i Kammarkollegiets aktie- och räntekonsortier. 2001 har totalavkastningen varit (direktavkastningen 1,96 procent) i aktiekonsortiet och (direktavkastningen 6,02 procent) i räntekonsortiet. Med totalavkastning avses direktavkastning samt såväl realiserade som orealiserade värdeförändringar i respektive För finns det ca att dela ut. slut för för Allmänna arvsfonden bifogas som bilaga 1. När arvsfonden får egendom Om någon avlider utan att efterlämna make eller närmare släktingar än kusiner får arvsfonden egendomen i arv om egendomen inte testamente- rats till någon annan och detta testamente godkänns av Kammarkollegiet för fondens räkning. Om den avlidne var änka eller änkling tillfaller arvet arvsfonden endast om det därutöver inte finns några arvsberättigade släk- tingar efter den först avlidne maken. En förutsättning är att dessa t.ex. inte uteslutits från arv på grund av testamente eller att de inte tidigare fått ut vad de är berättigade till. Förutom genom arv kan fonden också få egendom genom bl.a. gåva eller testamente. När det inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden, när dödsfall inträffar, och fonden inte uteslutits från arv genom testamente skall Kammarkollegiet förordna en god man. Den gode mannen före- träder fonden vid boutredningen och sköter det praktiska arbetet med boet. Vidare står den gode mannen under kollegiets tillsyn. När boutred- ningen är klar redovisar den gode mannen sin förvaltning till Kammar- kollegiet och betalar in de medel som finns kvar till fonden. Medlen tas upp i fondens redovisning de betalas in till fonden. Kammarkollegiet företräder arvsfondens intressen och ser till att boet avvecklas på ett riktigt sätt. Under kom det in 1 701 arvsfondsärenden till kollegiet. Av dessa var 1 201 testamentsärenden, dvs. en begäran att kollegiet skulle godkänna ett testamente till förmån för någon annan än fonden. De flesta testamentena godkändes av kolle- giet. Antalet ärenden där dödsboets egendom skulle helt eller delvis av- vecklas för arvsfondens räkning uppgick till 534. Under kom det in netto till arvsfonden. En strävan är att dödsbona skall avvecklas så snabbt som möjligt så att likvida medel kommer arvsfonden tillgodo och kan delas ut för dess ändamål. 2.2När arvsfonden avstår från egendom I vissa fall får arv eller försäkringsbelopp, som arvsfonden fått, avstås till någon annan. Det får ske om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller till andra särskilda omständigheter kan anses stämma överens med arvlåtarens yttersta vilja. Arv eller försäkringsbelopp får också avstås till arvlåtarens släkting eller någon annan person som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt. Vidare får arv som utgörs av egendom, vilken är av väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt, avstås till juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt sätt. Om det finns särskilda skäl får till den som tar emot egendomen ett belopp av det arv, som tillfallit fonden, avstås för sådana omedelbara åtgärder som är nödvändiga för att bevara egendomen. Under kom det in 57 ansökningar om avstående till Kammarkollegiet. En sådan ansökan skall ges in till kollegiet senast efter dödsfallet eller efter det att arvet genom preskription tillfallit Kollegiet beslutar om avstående när värdet av den egendom som ansökan avser inte överstiger enligt bouppteck- Skr. 2001/02:125 ningen. I övrigt beslutar regeringen om avstående. 2001 har beslut fattats om avstående från arv till ett bouppteckningsvärde av . Ur fonden har under betalats följande kostnader: Utbetalning av beviljat stöd Handläggning av ärenden om stöd ur Allmänna arvsfonden, informationsinsatser m.m. De sammanlagda förvaltnings- och administrationskostnaderna för fonden avseende uppgick till , vilket motsvarade av fondens marknadsvärde vid slutet av bud- getåret. 3 Fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Arvsfondsdelega- tionen eller annan myndighet beslutar om fördelningen av stöd ur All- männa arvsfonden enligt 8 § lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden (arvsfondslagen). I förordningen (1994:952) om Allmänna arvsfonden regleras Arvs- Delegationen skall fördela stöd ur fonden, följa upp projekt som beviljats stöd samt informera allmänheten om fondens ändamål och användningsområde. lämna till regeringen att avgöra ärenden som är av principiell betydelse eller annars är av större vikt eller när delegationen anser att stöd bör läm- nas med mer än . Regeringen kan i fråga om fördelning av stöd för ett särskilt ändamål bestämma att Arvsfondsdelegationen får besluta om stöd överstigande . Arvsfondsdelegationen består av sju ledamöter som utses av rege- Ordföranden är statssekreterare i och vice ordförande är statssekreterare i . är tjänstemän inom och . fondsdelegationens sekretariat består av dels ett kansli knutet till Social- departementet för beredning av ärenden som rör verksamhet till förmån för barn och personer med funktionshinder, dels ett kansli knutet till för beredning av ärenden som rör verk- samhet till förmån för ungdomar i åldern . ärenden har tjänstemän inom berörda departement förordnats att biträda Alla ärenden som rör Allmänna arvsfonden registreras i Arvsfonds- Skr. 2001/02:125 delegationens diarium som också fungerar som en projektdatabas. är placerat inom i . 3.1Nyskapande och utvecklande verksamhet Stöd ur Allmänna arvsfonden skall enligt 57 §§ arvsfondslagen främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och perso- ner med funktionshinder. Verksamhet som beviljas stöd skall vara ny- skapande och utvecklande och kunna särskiljas från en organisations reguljära verksamhet. Stöd kan beviljas organisationer som bedriver ideell verksamhet. Offentlig huvudman kan beviljas stöd för utvecklings- verksamhet om det finns särskilda skäl. Så kan t.ex. en kommun tillsam- mans med en förening beviljas stöd för att genomföra ett projekt. I såda- na fall ställs särskilt höga krav på att projektet är nyskapande och av ideell karaktär. Utvecklingsverksamhet som redan finns som reguljär verksamhet på annan ort beviljas inte stöd. Ett projekt kan enligt praxis beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden under högst . Stöd ges inte till reguljär föreningsverksamhet. Stöd får ej heller ges till enskilda personer. Bedömningen av ansökningar om stöd ur fonden görs utifrån såväl juridiska som samhällspolitiska aspekter. Projekt som beviljas stöd skall kunna bidra till att berörda målgruppers villkor och förutsättningar för- bättras och utvecklas. Analysen och bilden av målgruppens aktuella situation blir styrande för vad som bedöms vara nyskapande. Syftet är att ge stöd till projekt som kan verka framåtsyftande och inspirera andra or- ganisationer att starta liknande verksamhet. Stöd kan även lämnas till del av kostnader för om-, till- och nybyggnad av ideella organisationers lokaler för barn- och ungdomsverksamhet och för handikapporganisationernas rekreationsanläggningar om sådana åt- gärder krävs för att en verksamhet skall kunna utvecklas. Detta stöd är villkorat på så sätt att det avskrivs och måste åter- betalas om anläggningen/lokalen används till annat ändamål under av- skrivningstiden. Lokalerna skall ägas av den sökande organisationen eller vara förhyrda med långtidskontrakt. Den som beviljas stöd skall också bidra till finansieringen av projektet med en inte oväsentlig del. Under beredningen av sådana ansökningar inhämtas uppgifter om tillgänglig- heten för personer med funktionshinder. 3.2Redovisning och utvärdering av beviljat stöd Varje mottagare av stöd ur Allmänna arvsfonden skall senast det datum som anges i beslutet om stöd ur fonden (vanligen efter tid- punkten för beslutet) lämna en skriftlig redogörelse för eller utvärdering av utvecklingsarbetet till Arvsfondsdelegationen. Dessutom skall en av revisor bestyrkt ekonomisk redovisning för hur det beviljade beloppet har använts lämnas. Dessa redovisningar granskas och måste godkännas innan nya beslut om stöd kan fattas. Särskilda satsningar blir vanligen föremål för mer omfattande utvärderingar (se vidare under avsnitt 7.2). Fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden Totalt har ca fördelats . Av dessa medel har ca 201,5 miljoner fördelats genom löpande handläggning av organi- sationernas egna intitiativ och resterande medel, ca , har fördelats inom ramen för de särskilda satsningar som Arvsfondsdelegationen ansvarat för. har regeringen dess- utom fattat beslut om att avsätta medel för särskilda satsningar. Vissa av dessa särskilda satsningar är pågående och andra nya där medel ännu inte börjat fördelas. Efter redovisningen av den faktiska fördelningen framgår dessa beslut och de aktuella beloppen. Fördelning av projektstöd ur Allmänna arvsfonden Fördelade projektmedel till organisationers egna initiativ: Verksamhet till förmån för barn (se 4.1) Verksamhet till förmån för ungdomar (se 4.2) Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder (se 4.3) Fördelade projektmedel ur särskilda satsningar: Verksamhet för alla målgrupper (se 5.1) Verksamhet till förmån för barn (se 5.2) Verksamhet till förmån för ungdomar (se 5.3) Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder (se 5.4) Beslut om att avsätta medel ur Allmänna arvsfonden för särskilda satsningar Beslut fattade om att avsätta medel för särskilda satsningar där Arvsfondsdelegationen fördelar stöd: Verksamhet för alla målgrupper (se 5.1) Verksamhet till förmån för barn (se 5.2) Verksamhet till förmån för ungdomar (se 5.3) Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder (se 5.4) Beslut fattade om att avsätta medel för särskilda satsningar där annan myndighet/organisation fördelar stöd: Verksamhet till förmån för barn (se 5.2) Verksamhet till förmån för ungdomar (se 5.3) har det kommit in 2 361 ärenden till Arvsfondsdelega- tionen. Av dessa var 1 841 ansökningar om stöd ur fonden, 506 redovis- ningar av beviljat stöd samt 14 s.k. övriga ärenden (förfrågningar m.m.). Sammanlagt har 1 912 beslut fattats under budgetåret enligt följande: 1) Tre av besluten avser ej beslut om medel. I genomsnitt har av ansökningarna (exkl. ansökningar från enskilda personer) beviljats stöd. Av beslutade ärenden har 43 ärenden lagts ad acta (25 har återkallats eller ersatts av annan ansökan, 10 har lagts ad acta med brevsvar, 8 avser förfrågan m.m.) 2 har överlämnats till annan myndighet. Redogörelse för fördelade medel Arvsfondsdelegationen har beslutat avslå 1 354 ansökningar. Orsakerna till avslag har bl.a. varit att projekten inte bedömts vara tillräckligt ny- skapande, att ansökan kommit från offentlig huvudman utan samarbete med ideell organisation, eller avsett verksamhet som redan finns som reguljär verksamhet på andra orter. Andra ansökningar har avslagits på grund av att de avsett kostnader för vanlig föreningsverksamhet, att de gällt enstaka arrangemang som tidigare finansierats med andra medel, att de gällt internationell verksamhet eller att ansökan kommit från enskilda personer eller nystartade föreningar. Dessutom har 515 redovisningar (från såväl ) granskats och godkänts. 4 Fördelat till organisationers egna initiativ Nedan redovisas hur arvsfondsmedlen fördelats till projekt för att utveck- la verksamhet till förmån för barn, ungdomar och personer med funk- tionshinder. Projekten har ofta sammansatta syften och omfattar flera av fondens målgrupper. Projekten är redovisade i den ända- målskategori som bäst motsvarar projektets huvudinriktning. Verksamhet till förmån för barn (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 2) Barn 0 12 år Summa (kr) Förebyggande av brott/ våld/mobbning Utsatta barn och ungdomar Här nedan beskrivs ett urval av de projekt som fått stöd . Grosshandlare . Ågrens Donationsfond har fått stöd för att på Hälsocentret utanför utveckla verksamheten för barn genom att göra det möjligt för familjer, familjemedlemmar och personal- grupper på hemmaplan att via internet och annan IT kunna följa bl.a. föreläsningar och diskussioner vid familjeveckor. Utveck- lingsarbetet genomförs tillsammans med och , , Tekniska Högskolan. har fått medel för att i samarbete med Riksför- bundet för Rörelsehindrade Barn och Ungdomar (RBU) göra ett dataspel med vars hjälp barn med inkontinens skall kunna träna så att de får kontroll över sin blåsa. För att nå till detta behövs, förutom rent medi- cinsk behandling, träning och stöd där barnets medverkan krävs. Ett av projekten som fått stöd är som i samar- bete med och () producerar en cd-romskiva om droger för barn i åk 36. Skivan är avsedd att bli ett hjälpmedel för lärare och andra vuxna som arbetar med barn, i första hand i skolans hälso- arbete. Syftet är att hitta modeller för hur man praktiskt kan arbeta med att förebygga det oönskade användandet av droger bland barn och ung- dom. Tre av projekten rör verksamhet med syfte att utveckla stöd till barn med funktionshinder och deras familjer. Många projekt rör föräldrautbildning Studiefrämjandet i län låter föräldrar till barn med särskilda behov/funktionshinder som DAMP, ADHD och när- liggande diagnoser och som lever i en pressad situation ta del av varand- ras erfarenheter och kunskaper enligt studiecirkelpedagogiken. idén är förankrad hos Läns Landstings och hos den lokala föräld- Föreningen har startat ett projekt för att ge släkt och vänner möjlighet att få mer kunskap om dövblindhet så att de kan bli en positiv kraft. Man har startat ett nätverk mellan i första hand syskon och far- och morföräldrar, men också för syskon till föräldrar och andra anhöriga till familjen. Föreningen är ett forum för styvmammor, men också mammor, pappor och andra vuxna som är delaktiga i skilsmässobarns liv. Föreningen prövar att vidareutveckla sin rådgivningsverksamhet via hemsida, dels genom ökad bemanning, dels genom handledning/konsul- tation till experter och speciellt sakkunniga inom styvfamiljsfrågor. Ett annat projekt bedrivs av Föreningen i där man genom att ha en barnsamordnare som knyts till ett samverkans- projekt mot kvinnovåld i utvecklar specifika arbetsmetoder för individuellt stödarbete och gruppverksamheter som finns inom befintliga Man vill synliggöra barn och ungdomar med erfarenhet av våld i familjen och öka kunskapen om våldsproblematikens effekter på barn och ungdomar. Studie- och producerar en videofilm för att ge föräldrarna till barn som idrottar möjlighet att re- flektera över sin roll och sitt eget beteende. För att ge möjlighet till barn att delta i idrott efter egna förutsättningar och känna glädje är det viktigt hur föräldrar och ledare möter barn. Man utarbetar metoder och modeller för att möta föräldrar till barn inom idrotten. I två projekt skall Föreningen och Musiker mot Tinnitus (AMMOT) dels i samarbete med under en tvåårsperiod kartlägga, inititera nätverk, undersöka metoder och därefter föreslå konkreta utbildningsinsatser för att öka medvetenheten om sam- bandet mellan höga musikljudnivåer, dels genomföra ett projekt i syfte att aktivera intresset för bullerfrågor i samhället hos skolungdomar samt inspirera ungdomar till att bli kritiska ljudkonsumenter. har ett projekt med mål är att regionalt genomföra aktiviteter för att säkerställa att invandrarbarn och deras föräldrar till- godogör sig information om , m.m. Projektet kan också bidra till fördjupade kunskaper om föräldraskap i den svenska kulturen, stödja invandrarföräldar i deras föräldrarroll, ge verktyg för demokratisk påverkan i vardagliga frågor och öka tolerans och förståelse Skr. 2001/02:125 för det som kan te sig kulturellt främmande. och Ungdomar (RBU) i sam- arbete med har fått stöd till ett projekt med syfte att ta fram en handbok som på ett kortfattat och enkelt sätt förmed- lar kunskap om de behov som barnen med funktionshinder har vid trans- port i vägfordon. är en rikstäckande handikapporganisation för barn, ungdomar och vuxna med neuropsykiatriska funktionshinder samt deras anhöriga. Det övergripande syftet med informationsprojektet är att öka kunskaperna och förståelsen för ADHD, DAMP, Tourettes syndrom och närliggande neuropsykiatriska funktionshinder hos de som har dessa funktionshinder själva, deras anhöriga och hos olika samhällsföreträdare som kommer i kontakt med dessa personer. Föreningen som ser språket att kunna använda sig av det talade och skrivna språket som en av förutsättningarna för demokratin vill lyfta fram den läsning som ger sammanhang, inre bilder, associatio- ner och lust. Läsrörelsen genomför två delprojekt. Det ena delprojektet har som mål att nå människor som befinner sig inom vården och det andra riktar sig till de små barnen för att markera att den språkliga grunden läggs i barndomen. Stiftelsen har fått stöd till ett projekt med mål- gruppen barn mellan 6 som drabbats av en förvärvad hjärnskada. I samarbete med , och utvecklar man en vårdkedja för barn och ung- domar med förvärvad hjärnskada som stödjer återgången till ett funge- rande liv för både det enskilda barnet och dess familj. Programmet skall fungera som en brygga mellan sjukhus, familj, hem samt skola.