prop · GQ034 · 2002-10-08 00:00:00 — De skall inte heller ses som ett första steg mot en sådan integrering. Förslagen syftar i stället till att underlätta ett administrativt samarbete mellan tingsrätter och länsrätter på samma orter. Det bör noteras att flera av delarna i den administrativa samverkan kan åstadkommas på frivillig grund genom överenskommelser mellan domstolar som så önskar. Enligt regeringens bedömning är flertalet av de författningsändringar som krävs för att möjliggöra ett fördjupat samarbete mellan tingsrätt och länsrätt inte av sådant slag att de måste genomföras i lagform. Mot bakgrund av remisskritiken har i en skrift till regeringen framhållit att det kan finnas fördelar med att den föreslagna samverkan genomförs genom lagändring och att det därför bör införas en övergripande lagbestämmelse om administrativ samverkan i länsrätt och tingsrätt. Regeringen delar den bedömningen. En lagreglering tydliggör syftet med reformen och undanröjer de oklarheter som kan vara förknippade med en reglering på förordningsnivå. Enligt regeringen bör därför i lag föreskrivas att en tingsrätt får ha gemensam med en länsrätt på samma ort som en del i en administrativ samverkan. En bestämmelse med detta innehåll bör införas i 1 kap. 2 § . En motsvarande bestämmelse bör införas i 15 § lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. Det formella beslutet om samverkan fattas av regeringen genom att en gemensam utnämns för en tingsrätt och en länsrätt. Regeringens förslag: Delegeringsbestämmelserna i 1 kap. 3 e § utsträcks till att omfatta personal vid en länsrätt på samma ort som tingsrätten. Motsvarande ändringar görs i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. Promemorians förslag innebär att delegeringsmöjligheterna för domstolssekreterare m.fl. utsträcks till att omfatta tjänstemän vid en domstol, vilken som helst. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker promemorians förslag eller har inga invändningar. Kammarrätten i och Länsrätten i ifrågasätter om det är lämpligt att lagmannen ges möjlighet att delegera beslutanderätten i vissa frågor till personal vid domstolar som inte ingår i samverkan. Kammarrätten i förordar att ändringarna begränsas till att avse domstolarna i första instans. vill att bestämmelserna bör kunna avse även anställda vid en annan myndighet än domstol, t.ex. hyresnämnd. Skälen för regeringens förslag: Ett viktigt led i en fördjupad samverkan mellan tingsrätt och länsrätt är att den administrativa personalen ges möjlighet att tjänstgöra i båda domstolarna. Först då kan samverkan innebära en verklig effektivisering av verksamheten. En ökad personalrörlighet skulle t.ex. kunna innebära att domstolarna bygger upp en gemensam kanslifunktion. En förutsättning för tjänstgöring i en annan domstol än den egna är att det finns en möjlighet för domstolarna att delegera arbetsuppgifter till administrativ personal utanför den egna domstolen. De grundläggande bestämmelserna om förutsättningarna för delegering av vissa arbetsuppgifter till bl.a. domstolssekreterare finns i 1 kap. 3 e § och 18 § lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. Bestämmelserna är utformade på ett sådant sätt att de endast medger att den kan förordnas som är anställd vid den domstol där uppgifterna skall utföras. Bestämmelserna medger således inte att förordnande ges till någon som är anställd vid en annan domstol. Det finns därför anledning att justera bestämmelserna. Enligt regeringens bedömning skulle det emellertid leda alltför långt om delegerings- möjligheterna för domstolssekreterare m.fl. utsträcktes till att omfatta anställda vid en domstol, vilken som helst. Vid flera tingsrätter och länsrätter i landet pågår olika former av samarbete i administrativa frågor utan att domstolarna har en gemensam . Enligt regeringen bör reglerna så långt möjligt vara utformade så att dessa domstolar har samma förutsättningar att samverka som de domstolar som har en gemensam . Delegeringsbestämmelserna i bör därför utsträckas till att omfatta personal vid en länsrätt på samma ort som tingsrätten. Motsvarande ändringar bör göras i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. För att en tjänsteman skall kunna tjänstgöra i en annan domstol, krävs förutom ett förordnande, att tjänstgöringen står i överensstämmelse med anställningsavtalet. Regeringens bedömning: Domare som så önskar bör få ökade möjligheter att tjänstgöra vid en domstol som samverkar administrativt med den domstol där domaren har sin anställning. Regeringen avser att genomföra ändringar i instruktionerna för de berörda domstolsslagen som underlättar förordnanden över domstolsgränserna för den dömande personalen. Promemorians bedömning överensstämmer i allt väsentligt med Prop. 2002/03:4 regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna delar promemorians bedömning eller framför inga synpunkter. Flera remissinstanser poängterar att tjänstgöring i en samverkande domstol helt måste bygga på frivillighet från domarens sida. Skälen för regeringens bedömning: Som berörts i avsnitt 5.1 är den samverkan som avses med regeringens förslag framför allt inriktad på administrativa frågor. Det bör emellertid även finnas möjlighet för den dömande personalen att arbeta över domstolsgränserna. Genom att utnämna en gemensamt för en tingsrätt och en länsrätt skapas möjligheter för lagmannen att delta i den dömande verksamheten i de båda domstolarna. Enligt regeringen bör en sådan möjlighet tillkomma även övrig dömande personal som har intresse av och fallenhet för tjänstgöring i den samverkande domstolen. En sådan frivillig tjänstgöring kan verka stimulerande för den enskilde domaren och även innebära ett effektivt utnyttjade av den specialistkompetens som finns inom respektive domstol. Som regeringen berört i avsnitt 5.1 följer av regeringsformens bestämmelser om förflyttningsförbud att en ordinarie domare får förflyttas till en annan jämställd domartjänst endast om det är påkallat av organisatoriska skäl. Tjänstgöringsskyldigheten för ordinarie domare är alltså knuten till den domstol där vederbörande har sin anställning. I 14 § lagen (1994:261) om fullmaktsanställning finns kompletterande bestämmelser om ordinarie domares tjänstgöringsskyldighet. Av bestämmelserna följer att en rådman i tingsrätt saknar skyldighet att tjänstgöra i länsrätt samt att en rådman i länsrätt inte annat än i vissa fall har skyldighet att tjänstgöra i tingsrätt. Varken regeringsformens bestämmelser eller bestämmelserna i lagen (1994:261) om fullmaktsanställning uppställer dock något hinder mot att domaren frivilligt tjänstgör i en annan domstol än den där han eller hon har sin anställning. För att underlätta en sådan frivillig tjänstgöring avser regeringen att genomföra ändringar i instruktionerna för de berörda domstolsslagen. Regeringens förslag: Lagändringarna träder i kraft . Promemorians förslag: I promemorian föreslås att lagändringarna träder i kraft . Remissinstanserna har inte lämnat några synpunkter i denna del. Skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna om administrativ samverkan mellan tingsrätt och länsrätt är angelägna och bör träda i kraft . Regeringen anser därför att de bör träda i kraft . Några särskilda övergångsbestämmelser behöver inte införas. Regeringens bedömning: Förslagen är inte förknippade med några kostnadsökningar, utan kan ge besparingar. Promemorians förslag tar inte upp frågan om de ekonomiska konsekvenserna av förslagen. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna framför synpunkter på förslagens ekonomiska konsekvenser. Skälen för regeringens bedömning: Förslaget om fördjupad administrativ samverkan mellan tingsrätt och länsrätt syftar bl.a. till att domstolarnas resurser kan användas effektivare. Förslagen är inte förknippade med några kostnadsökningar, utan kan leda till besparingar. Förslaget till lag om ändring i 1 kap. 2 § Paragrafen innehåller grundläggande bestämmelser om tingsrätten som administrativ enhet. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. I paragrafens första stycke införs en ny mening av vilken framgår att en tingsrätt och en länsrätt på samma ort, som en del i en administrativ samverkan, får ha gemensam . Bestämmelsen om rådmän och chefsrådmän förs till ett nytt andra stycke och bestämmelsen om att , chefsrådman och rådman skall vara lagfarna till ett nytt tredje Öviga ändringar i paragrafen är endast av språklig karaktär. Det formella beslutet om samverkan fattas av regeringen genom att en gemensam utnämns för tingsrätten och länsrätten. den vidare samverkan bestäms av domstolarna själva. att en tingsrätt och en länsrätt på samma ort skall ha en gemensam endast om det kan främja verksamheten vid de båda domstolarna. 1 kap. 3 e § Bestämmelsen reglerar de grundläggande förutsättningarna för delegering av arbetsuppgifter till domstolssekreterare m.fl. ändringarna behandlas i avsnitt 5.3.1. I första stycket görs en ändring som innebär att möjligheten att utföra åtgärder som endast avser beredandet av ett mål och som inte är av sådant slag att de bör förbehållas lagfarna domare utsträcks till att omfatta även tjänstemän vid en länsrätt på samma ort som tingsrätten. förordnande enligt paragrafen kan, i förekommande fall, avse tjänstgöring vid en eller flera av tingsrättens kansliorter. bör föregås av samråd med den anställde och, om domstolarna inte har gemensam chef, med lagmannen i länsrätten. kan sedan ske om tjänstemannens anställningsavtal och allmänna arbetsrättsliga regler i övrigt tillåter det. Förslaget till lag om ändring i lagen (1971:289) om Paragrafen innehåller grundläggande bestämmelser om länsrätten som administrativ enhet. Lagändringen motsvarar förslaget till ändring i 1 kap. 2 § . Paragrafen innehåller bestämmelser om domstolens sammansättning i vissa fall och de grundläggande förutsättningarna för delegering av arbetsuppgifter till domstolssekreterare m.fl. I tredje stycket görs en ändring som motsvarar förslaget till ändring i 1 kap. 3 e § . Om den samverkande tingsrätten har flera kansliorter kan ett förordnande enligt paragrafen ges oavsett vid vilken kansliort den anställde huvudsakligen tjänstgör. Författningsförslag i promemorian Fördjupad samverkan mellan tingsrätt och länsrätt 1 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 e § skall ha följande lydelse Åtgärder som avser endast Åtgärder som avser endast bere- beredandet av ett mål och som inte dandet av ett mål och som inte är är av sådant slag att de bör förbe- av sådant slag att de bör förbe- hållas lagfarna domare får utföras hållas lagfarna domare får utföras av en annan tjänsteman vid tings- av en annan tjänsteman vid dom- rätten som har tillräcklig kunskap stol som har tillräcklig kunskap och erfarenhet för att utföra åtgär- och erfarenhet för att utföra åtgär- detta meddelas av regeringen. detta meddelas av regeringen. Bestämmelserna i 4 kap. 13 § gäller även för andra tjänstemän än domare när de utför åtgärder enligt första stycket. Denna lag träder i kraft . 2Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Härigenom föreskrivs att 18 § lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar skall ha följande lydelse Länsrätt är domför med en lagfaren domare ensam 1.när åtgärd som avser endast måls beredande vidtages, 2.vid sådant förhör med vittne eller sakkunnig som begärts av annan länsrätt, 3.vid beslut som avser endast rättelse av felräkning, felskrivning eller annat uppenbart förbiseende, 4.vid annat beslut som inte innefattar slutligt avgörande av mål. Om det inte är påkallat av särskild anledning att målet prövas av fullsutten rätt, är länsrätt domför med en lagfaren domare ensam vid beslut som inte innefattar prövning av målet i sak. Åtgärder som avser endast bere- Åtgärder som avser endast bere- dandet av ett mål och som inte är dandet av ett mål och som inte är av sådant slag att de bör förbe- av sådant slag att de bör förbe- hållas lagfarna domare får utföras hållas lagfarna domare får utföras av en annan tjänsteman vid läns- av en annan tjänsteman vid dom- rätten som har tillräcklig kunskap stol som har tillräcklig kunskap melser om detta meddelas av melser om detta meddelas av Vad som sägs i andra stycket gäller även vid avgörande i sak av 1.mål av enkel beskaffenhet, 2.mål enligt lagen (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet, enligt lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter, om besiktning enligt fastighetstaxerings- lagen (1979:1152), om handlings undantagande från taxeringsrevision, skatterevision eller annan granskning och om befrielse från skyldighet att lämna upplysningar, visa upp handling eller lämna kontrolluppgift enligt skatteförfattningarna, 3.mål om omhändertagande enligt 6 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, mål om tillfälligt flyttningsförbud enligt 27 § samma lag, mål om omhänder- tagande enligt 13 § lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, mål om tillfälligt omhändertagande enligt 37 § smittskyddslagen (1988:1472), mål enligt 12 § första stycket och 33 § lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, mål enligt 18 § första stycket 2-4 såvitt avser de fall då vården inte har förenats med särskild utskrivningsprövning eller 5 lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, mål om förvar och uppsikt enligt utlänningslagen (1989:529), mål enligt lagen (1974:202) om beräkning av strafftid m.m., mål enligt lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt samt mål enligt lagen (1963:193) om samarbete med , , och angående verkställighet av 4.mål enligt folkbokföringsförfattningarna, mål rörande preliminär skatt eller om anstånd med att betala skatt eller avgifter enligt skatteförfattningarna, 5.mål enligt lagen (1992:1528) om offentlig upphandling, 6.mål som avser en fråga av betydelse för inkomstbeskattningen, dock endast om värdet av vad som yrkas i målet uppenbart inte överstiger hälften av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Denna lag träder i kraft . , Hovrätten för , , Länsrätten i , Länsrätten i , , , Länsrätten i , , , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i , , , och . 1 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om att 1 kap. 2 och 3 e §§ skall ha följande lydelse. I tingsrätt skola finnas och, om regeringen inte bestäm- mer annat, en eller flera rådmän. I de tingsrätter som regeringen bestämmer skola också finnas en eller flera chefsrådmän. , chefsrådman och rådman skola vara lagfarna. Tingsrätt må vara delad i avdel- ningar. Ordförande på avdelning är lagmannen eller en chefsråd- man. Vid tingsrätt skall finnas kansli, som hålles öppet för allmänheten å bestämda tider. I tingsrätt skall det finnas lag- man. Som en del i en administrativ samverkan får en tingsrätt ha ge- mensam med en länsrätt på samma ort. Om regeringen inte bestämmer något annat skall det i tingsrätt även finnas en eller flera rådmän. I de tingsrätter som regeringen bestämmer skall det också finnas en eller flera chefsrådmän , chefsrådman och råd- man skall vara lagfarna. Tingsrätt får vara delad i avdel- ningar. Ordförande på avdelning är lagmannen eller en chefsråd- man. Vid tingsrätt skall det finnas kansli, som hålls öppet för allmän- heten på bestämda tider. Åtgärder som avser endast bere- dandet av ett mål och som inte är av sådant slag att de bör förbe- hållas lagfarna domare får utföras av en annan tjänsteman vid tings- rätten som har tillräcklig kunskap och erfarenhet. Närmare bestäm- melser om detta meddelas av regeringen. 1Senaste lydelse 1979:166. 2Senaste lydelse 1993:512. Åtgärder som avser endast bere- dandet av ett mål och som inte är av sådant slag att de bör förbe- hållas lagfarna domare får utföras av en annan tjänsteman som har tillräcklig kunskap och erfarenhet och som är anställd vid tingsrätten eller vid en länsrätt på samma ort som tingsrätten. melser om detta meddelas av Bestämmelserna i 4 kap. 13 § gäller även för andra tjänstemän än domare när de utför åtgärder enligt första stycket. Denna lag träder i kraft . 2Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar1 att 15 och 18 §§ skall ha följande lydelse. I länsrätt finns och, om regeringen inte bestämmer annat, en eller flera rådmän. I de länsrätter som regeringen bestäm- mer finns också en eller flera chefsrådmän. , chefsrådman och råd- man skall vara lagfarna. De ut- nämnes av regeringen. I länsrätt skall det finnas . Som en del i en administ- rativ samverkan får en länsrätt ha gemensam med en tings- rätt på samma ort. Om regeringen inte bestämmer något annat skall det i länsrätt även finnas en eller flera rådmän. I de länsrätter som regeringen bestämmer skall det också finnas en eller flera chefsrådmän. , chefsrådman och råd- man skall vara lagfarna. De ut- nämns av regeringen. Länsrätt är domför med en lagfaren domare ensam 1.när åtgärd som avser endast måls beredande vidtages, 2.vid sådant förhör med vittne eller sakkunnig som begärts av annan länsrätt, 3.vid beslut som avser endast rättelse av felräkning, felskrivning eller annat uppenbart förbiseende, 4.vid annat beslut som inte innefattar slutligt avgörande av mål. Om det inte är påkallat av särskild anledning att målet prövas av fullsutten rätt, är länsrätt domför med en lagfaren domare ensam vid beslut som inte innefattar prövning av målet i sak. beredandet av ett mål och som inte beredandet av ett mål och som inte är av sådant slag att de bör är av sådant slag att de bör förbehållas lagfarna domare får utföras av en annan tjänsteman vid utföras av en annan tjänsteman som har tillräcklig kunskap och kunskap och erfarenhet. erfarenhet och som är anställd vid länsrätten eller vid en tingsrätt på meddelas av regeringen. 1Lagen omtryckt 1981:1323. 2Senaste lydelse 2000:355. Vad som sägs i andra stycket gäller även vid avgörande i sak av 1. mål av enkel beskaffenhet, 2.mål enligt lagen (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet, enligt lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter, om besiktning enligt fastighetstaxerings- lagen (1979:1152), om handlings undantagande från taxeringsrevision, skatterevision eller annan granskning och om befrielse från skyldighet att lämna upplysningar, visa upp handling eller lämna kontrolluppgift enligt skatteförfattningarna, 3.mål om omhändertagande enligt 6 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, mål om tillfälligt flyttningsförbud enligt 27 § samma lag, mål om omhänder- tagande enligt 13 § lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, mål om tillfälligt omhändertagande enligt 37 § smittskyddslagen (1988:1472), mål enligt 12 § första stycket och 33 § lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, mål enligt 18 § första stycket 2-4 såvitt avser de fall då vården inte har förenats med särskild utskrivningsprövning eller 5 lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, mål om förvar och uppsikt enligt utlänningslagen (1989:529), mål enligt lagen (1974:202) om beräkning av strafftid m.m., mål enligt lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt samt mål enligt lagen (1963:193) om samarbete med , , och angående verkställighet av straff m.m., 4.mål enligt folkbokföringsförfattningarna, mål rörande preliminär skatt eller om anstånd med att betala skatt eller avgifter enligt skatteförfattningarna, 5.mål enligt lagen (1992:1528) om offentlig upphandling, 6.mål som avser en fråga av betydelse för inkomstbeskattningen, dock endast om värdet av vad som yrkas i målet uppenbart inte överstiger hälften av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. regeringsrådet , regerings- rådet , justitierådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om ändring i , och 2.lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltnings- domstolar. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: I lagrådsremissen läggs fram förslag om ändringar i och lagen om allmänna förvaltningsdomstolar främst i syfte att klargöra att en tingsrätt och en länsrätt på samma ort kan ha en gemensam som ett led i en administrativ samordning. I motiveringen framhålls att gällande reglering inte bedöms uppställa några hinder mot att en gemensam chef utnämns för flera domstolar. Vid remissbehandlingen av den promemoria som ligger till grund för förslagen har ifrågasatts om inte en ordning med gemensam fordrar stöd i lag. Lagrådet vill för sin del anmärka att den argumentering som förs fram till stöd för lagrådsremissens ståndpunkt i frågan inte i allo ter sig övertygande. Vad där åberopas om förhållanden vid häradsrätter ger, som Lagrådet ser det, inte något egentligt stöd för att en gemensam kan utses för en allmän domstol och en allmän förvaltningsdomstol. Mot bakgrund av att slutsatsen i lagrådsremissen blivit att lagstiftningsåtgärd bör vidtas saknas dock anledning för Lagrådet att vidare gå in på i vad mån ordningen med gemensam kräver nya lagregler. Lagrådet ser således med tillfredsställelse att frågan lagregleras. Regleringen har, som det framgår av remissen och vad som sagts vid föredragningen, till syfte att förbättra förutsättningarna för sådan på sitt sätt begränsad administrativ samordning som blir möjlig med utgångspunkt i att en tingsrätt och en länsrätt som samverkar under en gemensam alltjämt är att se som två skilda myndigheter som fattar beslut var för sig. Mot lagförslagens utformning finner Lagrådet inte anledning till erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2002/03:4 Administrativ samverkan mellan tingsrätt och länsrätt