prop · GP0387 · 2002-02-20 00:00:00 — tider i vården och en speciell databas byggs upp för detta ändamål. första mätningen i full skala är planerad till mars . Inom ramen för projektet pågår också aktiviteter för att ta fram riktlin- jer för god praxis vad gäller organisation och administration av vänte- listor samt för att öka kunskaperna om vårdens tillgänglighet i olika av- På syftar projektet till att implementera hela den modell för att följa tillgängligheten som tagit fram i samverkan med den . Denna modell bygger på att de lokala informationssystemen i hälso- och sjukvården utvecklas så att de innehåller vissa data kring sju mätpunkter i hela vårdprocessen. Väntetiden är också ett uttryck för hur angeläget vårdbehovet bedöms vara (medicinsk prioritet). För att kunna bedöma väntetiderna måste de relateras till den medicinska prioriteten. Projektet har tagit fram ett för- slag till definition av medicinsk prioritering liksom ett sätt att redovisa denna genom att registrera ett datum före vilket vården bör ges. förslag har fått stöd av såväl som Svenska Som framgår i det följande avsätts särskilda medel även i denna överenskommelse för utvecklingsprojektet i vården. Prioriteringar i hälso- och sjukvården inledde ett långsiktigt arbete med att ut- veckla metoder för tillämpningen av riksdagsbeslutet om prioriteringar i hälso- och sjukvården. Syftet är i överensstämmelse med det mål för arbete med dessa frågor som regeringen uttalade i pro- positionen Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvår- Där sägs bl.a. att arbete skall bidra till uppfyllandet av det långsiktiga målet att frågan om prioriteringar integreras i sjuk- vårdshuvudmännens planeringsarbete på alla nivåer med medvetna och öppna prioriteringar som följd. har också i enlighet med den särskilda överenskommelsen mellan staten och landstingen om ersättningar till hälso- och sjukvården för i uppdrag att ta fram beslutsstöd för prioriteringar inom ramen för de nationella riktlinjerna för vård av patienter med kroniska sjukdomar. Bland pågående projekt kan nämnas arbetet med att ta fram kunskaps- underlag som stöd för beslut om prioriteringar i fråga om fem nya läke- medel, som valts ut i samarbete med och . är att ta fram beslutstöd för prioriteringar som bidrar till att lokala terapi- rekommendationer och förskrivning baseras på bästa möjliga kunskap om det medicinska och ekonomiska underlaget för läkemedlet. Tyngdpunkten i arbete med dessa frågor i övrigt kommer att läggas på uppdraget att ta fram beslutsstöd för prioriteringar inom ramen för de ovan nämnda nationella riktlinjerna. reviderade nationella riktlinjerna för kranskärlssjukvård, som publicera- des , var de första riktlinjer som innehöll beslutsstöd för prio- har påbörjat ett arbete med nationella riktlinjer för vården av patienter med astma och kronisk obstruktiv lungsjukdom (KOL). Dessa riktlinjer kommer till stor del att baseras på SBU:s systematiska kunskapssammanställning om behandling av astma och KOL. Vidare har påbörjats ett arbete med nationella rikt- linjer för hjärtsjukvård med ambitionen att utarbeta ett heltäckande beslutsunderlag för vertikal prioritering inom hela området hjärtsjuk- Kraven på de nya riktlinjerna är högt ställda. I båda riktlinjerna skall det medicinska kunskapsunderlaget klassificeras och graderas för att ge information om hur väl dokumenterade de olika slutsatserna är. linjerna skall också innehålla hälsoekonomiska analyser som bl.a. belyser kostnadseffektiviteten för olika interventioner mot sjukdomen i fråga. Styrkan i de olika rekommendationerna kommer att baseras på en samlad bedömning som tar hänsyn till såväl sjukdomens/tillståndets svårighets- grad som det medicinska och hälsoekonomiska underlaget. för astma och KOL beräknas vara slutförda /2003. samma tidpunkt beräknas riktlinjerna för hjärtsjukvård föreligga i en Som framgår i det följande avsätts särskilda medel även i denna överenskommelse för utvecklingsarbete avseende prio- riteringar i vården. Svåra och mycket ovanliga sjukdomstillstånd och skador Inför överenskommelsen för aktualiserades problem för patienter med svåra och mycket ovanliga sjukdomstillstånd och skador att erhålla vård utanför det egna . Mot denna bakgrund kom regeringen och det angelägna i att hälso- och sjuk- vården kan svara upp mot dessa patienters behov av specialistvård i annat Parterna konstaterade också att Vårdkatalog borde kompletteras med sådana medicinska verksamheter som kan till- godose dessa patientgruppers vårdbehov. Som en följd av överenskommelsen har ett aktivt arbete bedrivits i landstingen för att identifiera hinder och vidta åtgärder för att underlätta för denna grupp patienter att få vård i annat landsting. Regeringen gav vidare i uppdrag att successivt bygga ut sin Vårdkatalog Högspecialiserad vård av riks- karaktär i relevanta delar, bl.a. med utgångspunkt i arbetet med små och mindre kända handikappgrupper samt att följa hur vårdbehoven tillgodo- ses för denna grupp. av Vårdkatalogen som gäller åren 2000 2001. Som ett andra led i redovisa hur vårdbehoven tillgodoses för dessa patienter. manhang kommer också spridningen och användningen av den utbyggda Vårdkatalogen att redovisas. Stöd till nationella insatser avsattes för producentobunden läke- Parterna avser att avsätta samma belopp för . Medlen för producentobunden läkemedelsinformation disponeras av och skall, i samverkan med landstingen, användas för att utveckla informationen, bl.a. till landstingens läkemedelskommittéer. Resistens mot antibiotika är ett problem som accentuerats under senare Ett nätverk benämnt STRAMA ( tikaanvändning och minskad antibiotikaresistens) har bl.a. fungerat som ett forum för att sprida information i syfte att åstadkomma en rationell användning av antibiotika och därigenom begränsa utveck- lingen av antibiotikaresistens i landet. att under maximalt fördela till STRAMA Parterna är därför överens om att avsätta 3 miljoner kronor för detta ändamål . att det finns behov av att fortsätta arbetet även . Infomedica, som började utvecklas , multimediasystem för patientinformation med fastställda kvalitetskrite- Systemet finansieras bl.a. av landstingen och . finns stora utvecklingsmöjligheter i systemet, men för att kunna utveckla dessa fordras ett resurstillskott. ense om att avsätta för att stödja Infomedicas fortsatta utveckling. har staten och landstingen, inom ramen för denna överens- kommelse, enats om att avsätta särskilda medel från sjukförsäkringen för medicinska rehabiliterings- och behandlingsinsatser inom sjukvården. enades parterna om att ersättningsbeloppet för detta ända- mål skulle vara . Enligt beslut i samband med budgetpropositionen för har av dessa medel avsatts för att förstärka socialförsäkringsadministrationen. Mot denna bakgrund är parterna är överens om att skall utgå för detta ändamål . Den grundläggande målsättningen är densamma som tidigare, dvs. att stimulera gränsöverskridande samverkan i syfte att sänka ohälsotalet. En viktig förutsättning för detta är t.ex. kunskap om de faktorer som genere- rar ohälsa samt att resurser skapas för bedömning av mer komplexa sjuk- domstillstånd i syfte att utveckla rehabiliteringen och därmed minska och förkorta sjukskrivningarna. Muskuloskeletala sjukdomar är orsaken bakom av dagens sjukskrivningar och övervägande delen består av smärta i rygg och nacke. En mindre andel av patienterna med smärta i rygg och nacke har en väldefinierad skada som går att åtgärda med exempelvis operation. Det stora flertalet patienter har problem för vilka ingen entydig åtgärd eller behandling finns att tillgå och där även existentiella och psykiska faktorer ingår i sjukdomsbilden. Parterna är överens om att rehabilitering av sådana patientgrupper skall ägnas ökad uppmärksamhet. Insatserna skall därför liksom tidigare inriktas mot: kvalificerade medicinska utredningar som omfattar bedömning av funktionsnedsättning och de psykologiska och sociala konsekvenserna av skadan/sjukdomen samt bedömning av rehabiliteringspotential, arbetsförmåga och möjlighet till fortsatta yrkesinriktade åtgärder, försäkringsmedicinsk utbildning/fortbildning inom läkarkåren, i första hand vad gäller vissa diagnosgrupper, t.ex. ryggont och stressjukdomar samt utveckling av medicinska utrednings- och rehabiliteringsmetoder. Parterna är överens om att arbetet med stöd till kunskaps- och verksam- hetsutveckling inom hälso- och sjukvården bör fortsätta och vidare- utvecklas. Parterna är eniga om att för anslå för detta ändamål. Därav avsätts till nationellt stöd för verksamhets- utveckling i hälso- och sjukvården. Syftet med arbetet är att utveckla ändamålsenligheten i hälso- och sjukvården ur ett patientperspektiv. En viktig del i att öka vårdens tillgänglighet och kvalitet är att förbättra tele- fontillgängligheten. Parterna är därför överens om att inom denna ram även studera förutsättningarna för att införa en nationellt samordnad sjukvårdsupplysning. Den snabba kunskapsutvecklingen och ökade krav från patienter förutsätter ett ledarskap för systematisk verksamhets- utveckling. Medlen disponeras av användas dels för genomförande av olika insatser för att stödja verksamhets- utvecklingen i landstingen, dels för att göra det möjligt för landstingen att frikoppla personer för att aktivt delta i landstingsgemensamt utveck- lingsarbete. Projektet i Vården samt utvecklingsarbete rörande prioriteringar, som redovisats ovan, är viktiga inslag i det natio- nella utvecklingsarbetet. Parterna är mot denna bakgrund eniga om att för avsätta för arbete med att utveckla metoder och beslutsstöd för prioriteringar och för det fortsatta arbetet inom det nationella utvecklingsprojektet tider i vården. Därutöver avsätts för annat utvecklingsarbete på nationell nivå, såsom samt presenta- tionsprogrammet Hur mår ? Beslut om den närmare använd- ningen av dessa medel fattas i samråd mellan och . Kunskapsbaserad hälso- och sjukvård Den snabba kunskapsutvecklingen inom hälso- och sjukvården tillsam- mans med ett ökat vårdbehov och knappa ekonomiska resurser accentue- rar behovet av att säkra att vården baseras på vetenskapliga metoder. av medicinsk metodik (SBU) har till uppdrag att utvärdera befintlig och ny medicinsk metodik samt att för- medla resultaten till sjukvårdshuvudmännen. Slutsatserna från SBU har hög trovärdighet men likafullt finns brister i tillämpningen inom hälso- och sjukvården. Parterna var därför eniga om att avsätta i syfte att stödja arbetet med att få bättre genomslag för nya forsknings- resultat. Eftersom parterna var angelägna om att få till stånd en dialog mellan SBU och landstingen om metoder för att föra ut kunskapen menade parterna att beslut om hur medlen skall disponeras skall fattas i samråd mellan och . Parterna är överens om att avsätta samma belopp . Mot bakgrund av att utbildning är ett av de viktigaste redskapen för förändring är parterna vidare överens om att därutöver avsätta medel till SBU för att genomföra utbildningsinsatser om evidensbaserad hälso- och sjukvård i den praktiska vården. SBU skall redovisa en plan för Kvalitetsregister är en viktig källa till information om vårdens kvalitet. De innehåller individbundna data om diagnoser, åtgärder och utfall. möjlighet till jämförelse med uppgifter på riksnivå samt trendanalyser som registren ger är ett viktigt stöd för lokal kvalitetsutveckling och upp- följning av sjukvårdens nytta för patienterna. instrument för kvalitetsarbetet och ett av de viktigaste syftena med dem är att bidra till kvalitetsutveckling inom hälso- och sjukvården och till utjämnande av de skillnader som finns i vården. finns drygt 50 kvalitetsregister som är, eller utvecklas för att bli, De nationella kvalitetsregistren varierar i syften, hur och när de kommit till, men har alla det gemensamt att de startats av repre- sentanter för den medicinska professionen och byggts upp som stöd för kvalitetsutveckling vid den egna kliniken. bland olika kliniker och landsting. och samverkar på central nivå genom den s.k. beslutsgruppen och lämnar ekonomiskt och på andra sätt aktivt stöd för skapande och utveckling av de nationella kvalitetsregist- I detta arbete medverkar också med dess Det administrativa arbetet på central nivå handhas av Social- har medel avsatts genom denna överenskommelse för att stödja utveckling och drift av registren. I överenskommelsen för år 1999 lyftes vissa ersättningar för nationella utvecklingsinsatser ur överenskommelsen som ramanslagen för bl.a. justerades med motsvarande belopp. Ett av de områden som på detta sätt överfördes till ordinarie verksamhet var finansieringen av utvecklingen av de Nationella kvalitetsregistren (). I överenskommelsen för konstaterade parterna att det stöd som skall kanaliseras via avser analys och återföring av data samt vidareutveckling av registren. I detta ingår också stöd till nystartade register och annan metodutveckling. Parterna var också överens om att kostnaden för deltagande enheter för medverkan liksom den rutinmässiga driften i första hand bör åvila landstingen som en del av den ordinarie verksamheten. För att sammantaget förbättra de ekonomiska förutsättningarna för såväl drift, vidareutveckling och användning av etablerade register, som för stöd och utveckling av nya register, är parterna överens om att det finns starka skäl för att i fortsättningen landstingsgemensamt finansiellt Parterna är därför eniga om att avsätta för detta ändamål . IT-utveckling i hälso- och sjukvården För att samspelet mellan olika vårdnivåer, vårdgivare och vårdenheter skall fungera krävs en ökad och bättre samverkande användning av IT inom hälso- och sjukvården. Mot den bakgrunden har ett nationellt organ för IT-strategiska frågor i vården bildats, . arbetar på uppdrag av sjukvårdshuvudmän och vårdgivare, såväl offentliga som privata, för att få till stånd en gemensam infrastruktur eller plattform för IT i hälso- och sjukvården. I styrelsen ingår , , och . I överens- kommelsen för avsattes till . Parterna är eniga om att avsätta samma summa . Enligt proposition 1997/98:57 Ombildning av om- bildades till med de tre ägarna staten, och . Ett konsortialavtal reglerar parternas åtaganden inklusive finansiering. De nya ägarna har överenskommit att finansieringen för fyraårsperioden 2002 skall ske av medel från statsbudgeten. Medlen skall utbetalas från anslaget Bidrag till hälso- och sjukvård. Detta innebär att skall avsättas till för . skall ett nytt avtal träffas mellan huvud- männen. Staten och landstingen har vidare kommit överens om att även , liksom för åren 1999 2001, avsätta för att inom ramen för samhällets hjälpmedelsförsörjning finansiera en rationell och ändamålsenlig inköpssamordning inklusive erforderlig metod- och kun- skapsutveckling inom området. Nationella informationsinsatser om organdonation Transplantation av organ är en etablerad behandlingsform i hälso- och sjukvården. väntar närmare 700 personer på att få ett nytt organ. Samtliga har en livshotande sjukdom och transplan- tation är för dem den enda möjligheten till ett fortsatt normalt liv. Det råder emellertid stor brist på organdonatorer i . har antalet avlidna i minskat med en tredjedel. Många svårt sjuka avlider i transplantationskön. Det behövs åtgärder av olika slag för att öka antalet transplantationer. Det kan bl.a. handla om utbild- ning av personal för kontakter med närstående samt organisation för samverkan vid omhändertagande av organ. En orsak till bristen på organ är också att närmare hälften av de möjliga organdonationerna inte kom- mer till stånd på grund av ett nej från den avlidne eller dennes anhöriga. Detta trots att en genomförd Sifoundersökning visar att 87 pro- cent av svenskarna är positiva till att donera sina organ. Parterna anser mot den bakgrunden att det är viktigt att genom infor- mationsinsatser öka människors kunskap inom detta område och att också få dem att meddela sitt ställningstagande till sina anhöriga. vet att ökad kunskap i detta ämne medför en mer positiv inställning och många människor kan ändra ståndpunkt när missuppfattningar ut. Parterna är därför överens om att under maximalt med början år 2002 avsätta för nationella informationsinsatser Vården för patienter med Rett syndrom bedrivs vid i (Rett Center). Rett Center är upptaget som en riksspecialitet i Verksamheten startade med stöd av stat- liga stimulansbidrag och har subventione- För att underlätta en smidig övergång till självfinansiering av verksamheten enades parterna i överenskommel- sen för om att utge ett om- ställningsbidrag till Rett Center med sammanlagt . utgick ett omställningsbidrag med . är parterna eniga om att de centrala instanser som er- håller ekonomisk ersättning enligt denna överenskommelse skall följa upp och redovisa användning och resultat av de tilldelade medlen. visningen skall ha inkommit till före I överenskommelsen för enades parterna om att, genom ett externt uppdrag, få till stånd en utvärdering av i vilken utsträckning överenskommelsens huvudinriktning att stärka patientens ställning har haft genomslag inom hälso- och sjukvården. ett treårigt projekt för att bl.a. följa effekterna av den nya lag- stiftningen om patientens ställning i hälso- och sjukvården. bakgrund samt mot bakgrund av denna överenskommelses förändrade inriktning och omfattning har parterna enats om att det inte är meningsfullt att genomföra den externa utvärdering som överens- Den ekonomiska omfattningen av överenskommelsen för och medelsfördelningen framgår av bilaga 1. Ersättning enligt punkt 1 Att stärka patientens ställning utbetalas av utan särskild rekvisition med en tolftedel för Ersättningens fördelning framgår av bilaga 2. Ersättning enligt punkt 2.1 Producentobunden läkemedelsinformation, 2.2 STRAMA samt 2.3 Infomedica, utbetalas av utan särskild rekvisition till , respek- Ersättning enligt punkt 3 Rehabiliterings- och behandlingsinsatser utges efter särskild rekvisition av efter det att en sär- skild överenskommelse träffats mellan och om medlens användning. Ersättningens fördelning framgår av bilaga 3. Ersättning enligt punkt 4.1 Verksamhetsutveckling och punkt 4.3 Projektet i vården utbetalas av utan särskild Ersättning enligt punkt 4.2 Prioriteringar disponeras av Social- Ersättning enligt punkt 4.4 Särskilda medel för utvecklingsarbete utbetalas av i enlighet med överenskommelse mellan och om medlens användning. Ersättning enligt punkt 5.1 Kunskapsspridning utbetalas av Social- styrelsen till SBU i enlighet med överenskommelse mellan Landstings- förbundet och SBU om medlens användning. Ersättning enligt punkt 5.2 utbetalas av utan särskild rekvisition till SBU. Ersättning enligt punkt 6 IT-utveckling i hälso- och sjukvården utbe- talas av efter rekvisition till . Ersättning enligt punkt 7 Bidrag inom hjälpmedelsområdet utbetalas av utan särskild rekvisition i efterskott till Ersättning enligt punkt 8 disponeras av Ersättning enligt punkt 9 Nationella informationsinsatser om organ- donation utbetalas av utan särskild rekvisition till Ersättning enligt punkt 10 Rett Center utbetalas av utan särskild rekvisition till . Överenskommelsen blir giltig när den godkänts av regeringen och . Fördelning av ersättning för att stärka patientens ställning för Fördelning av särskild ersättning för rehabiliterings- och behandlingsinsatser inom hälso- och sjukvården för Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2001/02:87 Redogörelse för en överens- kommelse mellan staten och om vissa ersättningar till hälso- och sjukvården för