prop · GP03100d6 · 2002-04-15 00:00:00 — UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Varav mamma/pappamånad Varav höjt tak i föräldraförsäkring (10 prisbasbelopp) Varav höjd grundnivå i föräldraförsäkring UO 16 Utbildning och forskning Varav högskola/forskning UO 23 Jord- och skogsbruk UO 24 Ekologi/företagande UO 25 Allmänna bidrag till kommuner Varav maxtaxa inom äldre- och handikappomsorgen Varav ökad tillgänglighet i vården ¼ inkomstskattereform inklusive höjd skiktgräns Fastighetsskatt småhus, 1,(2,2 mdkr 2001) Fastighetsskatt hyreshus, 0,(1,1 mdkr 2001) Höjd energiskatt på el (+1,/kWh) -0,90 Höjd koldioxidskatt (+15%) -0,90 -0,20 Skattestrategi, biodrivmedel och alkylatbensin Höjda grundavdrag (+900 kr) Nedsatta socialavgifter stödområde A Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting -3,00 Fast belopp till kommunerna -1,30 -3,00 Summa utgifts- och inkomstreformer 1 , minskning efter ordförandeskap -0,47 -1,00 -2,00 -1,00 -0,25 7 Samarbete med Central och -0,35 8 Storstadspolitiken inkl. minskningar på UO 16 -0,48 -0,18 -0,23 9 Bidrag hälso- och sjukvård till bl.a UO 25 -0,58 -0,12 UO 16 IT i skolan -0,50 -0,20 UO 18 Investeringsbidrag för studentbostäder -0,15 -0,12 UO 18 Lokala investeringsprogram för ek. -0,60 -0,43 -0,36 UO 19 Tillfälliga medel för försvarsomställning upphör -0,10 UO 19 Nedsättning av sociala avgifter i vissa områden upphör -0,20 UO 21 Vissa energipolitiska åtgärder upphör -0,74 UO 22 Bidrag till sjöfarten -0,40 -0,10 UO 24 Utfasning Östersjösatsning -0,20 UO 25 Delfinansiering av äldreförsörjningsstöd -0,30 UO 25 Särskilda insatser, finansiering av bl.a. vård -1,56 -0,48 -1,41 -1,16 -0,22 -7,71 -5,44 -2,59 Utgiftsreformer inkl. finansiering m.m. Reformer inkl. finansiering m.m. 2Med hänsyn till periodiseringseffekter blir effekten på den offentliga sektorns finansiella sparande ca . 4.3.1Ökad hälsa i arbetslivet Andelen människor i arbetsför ålder som varit sjukskrivna längre än eller som är förtidspensionerade har ökat , vilket framgår av diagrammet nedan. Andelen kvinnor har ökat mer än andelen män. Diagram 4.1 Andel sjukskrivna längre än och förtidspensionärer Procent av befolkningen, 1664 år Andel sjukskrivna > och förtidspensionärer, totalt Andel sjukskrivna > och förtidspensionärer, män Andel sjukskrivna > och förtidspensionärer, kvinnor För att motverka utvecklingen presenterade regeringen i budgetpropositionen ett brett åtgärdsprogram i 11 punkter för ökad hälsa i arbetslivet. De åtgärder som initieras inom ramen för programmet har effekter både på kort och på lång sikt. Regeringen är övertygad om att det huvudsakligen är på de i programmet utpekade områdena som insatser måste ske. Vidare har utredningen om en handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet, överlämnat sitt slutbetänkande Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (SOU 2002:5) . Betänkandet visar att ökningen av antalet sjukskrivna, och därmed i förlängningen antalet förtidspensionerade, har flera förklaringar och att orsakssambanden är komplexa. Arbetet med 11-punktsprogrammet fortsätter och programmet kommer vid behov att förändras. Regeringen har för avsikt att lämna förslag till . Sedan regeringen överlämnade budgetpropositionen har bl.a. ett antal utredningar eller uppdrag påbörjats inom ramen för 11-punktsprogrammet. Ett uppdrag har lämnats till att utreda hur arbetsmiljöcertifiering av privata och offentliga arbetsgivares verksamheter kan utvecklas till att bli en faktor som bidrar till att öka hälsan i arbetslivet. och har fått i uppdrag att inleda en förnyelse av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. För uppdraget har avsatts . Mönstret för sjukskrivningar visar betydande geografiska variationer. har fått i uppdrag att i samråd med närmare klargöra omfattningen av variationerna och följderna för försäkringskostnaderna. En utredning har tillsatts med uppgift att lämna förslag om förbättrad statistik och forskning på ohälsoområdet. I det följande kommenteras några av de 11 punkterna särskilt. Mål för ökad hälsa i arbetslivet För att understryka vikten av att den negativa utvecklingen vänds och för att öka kraften och intensiteten i genomförandet av åtgärder anser regeringen att ett mål för ökad hälsa i arbetslivet skall formuleras. Regeringen avser att återkomma med ett sådant mål i samband med budgetpropositionen . Dessutom skall delmål formuleras och resultatindikatorer för att mäta måluppfyllelsen identifieras. I det arbetet kan t.ex. kvinnors och mäns skilda villkor beaktas. Trepartssamtalen mellan regeringen och arbetsmarknadens parter inleddes . En första redovisning av arbetet skall göras . Inriktningen är att komma fram till ett åtagande från parterna i en utvidgad handlingsplan. Ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare Regeringen överväger olika sätt att med hjälp av ekonomiska drivkrafter få arbetsgivare att ta ett större ansvar för arbetsvillkoren och att integrera det förebyggande och rehabiliterande arbetet i verksamheten. Tanken är att det främst är de långa sjukskrivningarna som skall minskas med hjälp av dessa ekonomiska drivkrafter. De avsedda förändringarna förutsätter att ökade kostnader för arbetsgivarkollektivet balanseras av minskade avgifter till sjukförsäkringen samt att en samsyn om förändringarnas inriktning uppnås med arbetsmarknadens parter. Enligt regeringens uppfattning finns det stora möjligheter för arbetsgivarna att vidta åtgärder som på olika sätt minskar risken för långtidssjukskrivning och förbättrar möjligheterna att återgå till arbete efter sjukskrivning. Sådana åtgärder är dessutom i många fall lönsamma för den enskilde arbetsgivaren. Ekonomiska drivkrafter kan spela en roll för att uppmärksamma arbetsgivarna på de kostnader som är kopplade till sjukfrånvaro. Ekonomiska drivkrafter kan också användas för att ge en bättre avspegling av samhällets kostnader för frånvaron. analyseras de mindre företagens förutsättningar i en situation med ett förändrat finansieringsansvar. Det är regeringens uppfattning att arbetsgivaransvaret skall vara utformat med särskilt beaktande av de mindre företagens villkor och förutsättningar. Det analyseras även hur detta ansvar påverkar arbetsmarknaden för personer som varit sjukskrivna eller som på annat sätt kan uppfattas ha en ökad risk att bli sjukskrivna . Det är regeringens uppfattning att ett förtydligat arbetsgivaransvar inte får utformas så att dessa grupper missgynnas på arbetsmarknaden. Ökad uppmärksamhet behöver riktas mot de enskilda arbetsplatserna. För arbetsgivarna är kunskap om hälsoläget viktigt för att de skall kunna genomföra effektiva förebyggande insatser. För arbetsplatser med goda resultat kan sådan kunskap vara en tillgång för att öka attraktionskraften som arbetsgivare. Även de anställda gynnas av att dessa frågor lyfts fram. Möjligheterna att införa vissa former av ekonomiska drivkrafter för arbetsgivarna kan också förutsätta att dessa redovisar uppgifter om hälsoläget. Det kan finnas skäl att införa en skyldighet för statliga, kommunala och privata arbetsgivare att redovisa hälsoläget och regeringen återkommer till denna fråga senast i budgetpropositionen . Utgångspunkten är att arbetsgivarnas redovisningsskyldighet skall begränsas till ett fåtal indikatorer som sammantagna kan ge en bild av hälsoläget hos arbetsgivaren. gav (bet. 2001/02:SfU1) regeringen tillkänna att regeringen bör återkomma till med förslag om finansiell samordning som omfattar socialförsäkringen, hälso- och sjukvården, och arbetsmarknadsmyndigheterna. Frågan bereds och kommer att utgöra en integrerad del av den politik mot ohälsa som regeringen återkommer med till . Statsbudgetens saldo överensstämmer per definition med statens lånebehov. Ett budgetöverskott innebär följaktligen ett lika stort negativt lånebehov och att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Diagram 4.2 Statsbudgetens saldo 1990-2004 Anm. Statens lånebehov med omvänt tecken för åren 19891996. var utfallet för statsbudgeten oavbrutet negativt. växte budgetunderskottet kraftigt , då lånebehovet uppgick till . Konsolideringsprogrammet och den ekonomiska återhämtningen innebar att underskotten reducerades markant . uppvisade statsbudgeten ett överskott och staten amorterade nära på statsskulden. Statsbudgetens saldo förbättrades ytterligare 1999 till , främst till följd av engångseffekter i form av överföringar från AP-fonden och inbetalningar av premiepensionsmedel (se vidare avsnitt 4.4.4). uppgick budgetöverskottet till . Det höga utfallet förklaras främst av överföringen av medel från AP-fonden samt försäljning av statligt aktieinnehav. Att fjolårets överskott minskade till är också en följd av lägre positiva engångseffekter. prognostiseras ett överskott på . beräknas ett underskott på 13 respektive . Uppföljningen av sker i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2001 (Skr. 2001/2002:101). Denna uppföljning visar sammanfattningsvis följande. Statsbudgetens saldo 2001 uppvisade ett överskott på och möjliggjorde därmed en amortering av statsskulden. Utfallet är lägre än i statsbudgeten. Budgetöverskottet beror till stor del på engångseffekter på sammantaget ca , bl.a. i form av överföringar från AP-fonden (46,). Justerat för dessa extraordinära inkomster uppvisade det underliggande saldot på statsbudgeten i stort sett balans mellan inkomster och utgifter . Inkomsterna beräknades i statsbudgeten till . Utfallet blev , vilket är högre än beräknat. Skillnaden förklaras främst av att skatteinkomsterna blev högre än beräknat. inlevererade överskott blev högre än budgeterat på grund av en extra inleverans om medan inkomster av försåld egendom blev lägre än beräknat. De högre skatteinkomsterna beror främst på högre realisationsvinster och löner samt på återbetalningar av pensionsmedel från försäkringsbolaget . Utgiftstaket för staten klarades . fastställde utgiftstaket till . Budgeteringsmarginalen beräknades till . Med anledning av olika tekniska justeringar av utgiftstaket och förslaget om sänkt fastighetsskatt , höjdes utgiftstaket till i budgetpropositionen . Utgiftstaket fastställdes av till i enlighet med förslag i budgetpropositionen . Beslutet innebar att utgiftstaket höjdes med till följd av att den slutliga beräkningen av utjämningsbidraget till kommuner och landsting 2001 blev högre än den preliminära. I budgetpropositionen beräknades de takbegränsade utgifterna till . Statsbudgetens utfall visar att de takbegränsade utgifterna uppgick till . Därmed underskreds utgiftstaket med . Statens utgifter, exklusive statsskuldsräntor, blev lägre än vad som beräknades i statsbudgeten . Avvikelsen förklaras framför allt av lägre utgifter inom utgiftsområdena Arbetsmarknad, Studiestöd, Totalförsvar samt Utbildning och universitetsforskning. Utgifterna blev högre än budgeterat för anslagen Sjukpenning och rehabilitering m.m., Arealersättning och djurbidrag m.m., Biståndsverksamhet samt Statligt u- tjämningsbidrag till kommuner och landsting. Ut- fallet för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten uppgick till , vilket är högre än beräkningen i budgetpropositionen . Statsbudgetens utgifter m.m., inklusive nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringsposten (inkl. överföring från AP-fonden), blev högre än vad som beräknades i statsbudgeten. Avvikelsen beror bl.a. på högre utgifter än budgeterat för statsskuldsräntor och på större utlåning till statliga bolag och affärsverk. Den kassamässiga korrigeringsposten blev också högre än beräknat, främst till följd av den ovan nämnda extrautdelningen från . Tabell 4.8 Statsbudgetens utfall 643,22) -2,4 -37,5 -37,5 -5,6 -1,8 1)SB = Statsbudget, TB = Tilläggsbudget. 2)Inkl. posten Minskning av anslagsbehållningar med . 3)Inkl. kassamässig korrigering och finansiell överföring från AP-fonden till . Statsbudgetens inkomster utgörs av skatter och övriga inkomster. Av statsbudgetens totala inkomster utgör skatteinkomster normalt och övriga inkomster . Statsbudgetens skatteinkomster redovisas huvudsakligen kassamässigt, vilket innebär att det är de skatter och avgifter som under budgetåret betalas in till staten som redovisas. Skatteinbetalningarna avser i viss utsträckning skatter på inkomster som intjänats föregående år eller . Skatteinkomsterna beräknas öka med . minskar skatteinkomsterna med vilket till stor del förklaras av det tredje steget av den påbörjade inkomstskattereformen och andra skattesänkningar som genomförs (se tabell 4.7). De övriga inkomsterna beräknas minska med . Försäljningsinkomsterna beräknas öka med . Därefter antas försäljningsinkomsterna uppgå till . ger en extrautdelning på 2001 och 2002 vilket gör att nivån på övriga inkomster minskar . Tabell 4.9 Statsbudgetens inkomster Differens mot budgetproposition 2002 (miljarder kronor) -1,4 -1,3 -0,7 -1,4 -2,0 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1 Denna kvot skall inte förväxlas med skattekvoten för hela offentliga sektorn. I förhållande till BNP minskar skatteinkomsterna för att sedan ligga kvar på en relativt nivå. Skattesänkningar motsvarar av BNP. Jämfört med beräkningen i budgetpropositionen har statsbudgetens totala inkomster reviderats upp något , medan inkomsterna har reviderats ned något 2003 och 2004. En utförlig redovisning av statsbudgetens och den offentliga sektorns inkomster ges i kapitel 5. Statsbudgetens utgifter indelas i 27 utgiftsområden, minskning av anslagsbehållningar3 , myndigheters m.fl. in- och utlåning i , kassamässig korrigering (inklusive överföring från AP-fonden). Tabell 4.10 Statsbudgetens utgifter 20012004 -5,7 -7,9 -0,2 1Inklusive minskning av anslagsbehållningar. 2Avser utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 3Inklusive kassamässig korrigering och finansiell överföring från AP-fonden till . De primära utgifterna på statsbudgeten, dvs. utgifterna exklusive statsskuldsräntor, beräknas öka med . I relation till BNP minskar de primära utgifterna från . Ränteutgifterna minskar med . stabiliseras statsskuldsräntorna på nivån . De totala utgifterna för statsbudgetens samtliga 27 utgiftsområden (summa utgifter) ökar därmed med . 3 Skillnaden mellan förväntade förbrukade medel och anvisade medel återspeglas i det budgeterade beloppet för minskning av anslagsbehållningar. relation till BNP beräknas de totala utgifterna minska från 2004. På statsbudgetens utgiftssida redovisas även myndigheters m.fl. in- och utlåning i och överföring från AP- fonden. Under dessa poster redovisas bl.a. CSN:s nettoutlåning till studerande samt de extraordinära effekter på statsbudgeten som sammanhänger med infasningen av det reformerade ålderspensionssystemet. I tabell 4.11 redovisas utfallet och de beräknade utgifterna för 20022004. Ålderspensionssystemets utgifter beräknas öka med ca 2004. Tillsammans med ökningen av statsbudgetens primära utgifter på uppgår den beräknade ökningen av de takbegränsade utgifterna till , vilket motsvarar en årlig genomsnittlig ökning på . Utgiftsprognoserna tar hänsyn till budgeteffekter av de i avsnitt 4.3 redovisade utgiftsreformerna och utgiftsminskningarna samt effekter av de makroekonomiska förutsättningar som redovisas i avsnitt 4.2. Tabell 4.11 Utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten 20012004 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1Inklusive beräknad förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. 2För åren 20012004 är utgiftstaket fastställt av . Dessutom förutsätter beräkningen att åtgärder presenteras i budgetpropositionen som förmår bryta den hittillsvarande kraftiga ökningen av antalet sjukskrivna. De takbegränsade utgifterna beräknas 2002 bli ca högre än 2001. Större delen av denna ökning förklaras av utgiftsreformer inom vård, skola och omsorg som träder i kraft . Eftersom de takbegränsade utgifterna ökar något mer än utgiftstaket mellan 2001 och 2002 beräknas budgeteringsmarginalen bli mindre än den marginal på ca som erhölls 2001. Utgifterna under taket beräknas öka med 2003 och med 2004. Utgiftstaket höjs med och med . Eftersom utgifterna ökar nästan lika snabbt som utgiftstaket 20032004 beräknas budgeteringsmarginalen bli liten även , vilket föranleder regeringen att noga följa utgiftsutvecklingen. I tabell 4.12 redovisas en uppskattning av de huvudsakliga faktorerna bakom utgiftsutvecklingen . Pris- och löneomräkning av berörda anslag höjer anslagen med . Makroekonomiska effekter på statsbudgetens utgifter såsom högre prisbasbelopp, högre timlön och högre bruttonationalinkomst (BNI) förklarar ca av ökningen av utgifterna på statsbudgeten . Beslutade och aviserade reformer höjer utgifterna med (de enskilda reformernas budgeteffekter redovisas i tabell 4.7, avsnitt 4.3). Besparingar inom bl.a. totalförsvaret och utfasning av olika tidsbegränsade program innebär en utgiftsminskning på . Utgifterna har också förändrats mellan åren till följd av de förändringar som föranlett tekniska justeringar av utgiftstaken 20032004. De förändringar som redovisas i tabell 4.12 har tidigare beslutats av . I denna proposition föreslås inga ytterligare tekniska justeringar av utgiftstaken. Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten ökar med ca . Överföringen av bosättningsbaserade folkpensioner från ålderspensionssystemet till statsbudgeten uppgår till ca 2003. Justerat för denna överföring uppgår ökningen till . Denna utgiftsökning kan till största delen förklaras av indexeringen av pensionerna och till resterande del av tillväxten i pensionärernas genomsnittliga ATP-poäng. övergår indexeringen successivt från att pensionerna räknas upp med prisutvecklingen till att de följsamhetsindexeras. Följsamhetsindexeringen innebär att pensionerna följer den genomsnittliga inkomstutvecklingen i samhället med avdrag för en norm om . Tabell 4.12 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år Förändring av takbegränsade utgifter Pris- och löneomräkning (PLO) Effekter av övriga makroekonomiska förutsättningar på statsbudgetens utgifter Finansiering/utfasning av tidsbegränsade program Förändringar som motiverat tekniska justeringar av utgiftstaket Övrigt (volymer, förändring av förbrukning av anslagsbehållningar m.m.) Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid exakt. 4.4.4Statsbudgetens saldo, statens finansiella sparande och statsskulden Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall statsbudgeten omfatta alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Statsbudgeten visade ett överskott på 2001. beräknas statsbudgetens saldo uppgå till . Reformer som aviserats med ikraftträdande 20032004, tillsammans med lägre positiva engångseffekter, minskar statsbudgetens saldo 2003 och 2004. Enligt konsekvensberäkningen, dvs. vid oförändrad politik, beräknas statsbudgeten uppvisa ett underskott på 13 respektive . Det pensionsavtal som parterna slöt på det statliga avtalsområdet kommer att få statsfinansiella effekter. Avtalet har från sida därför slutits med förbehåll om regeringens godkännande. Initialt kommer statsbudgetens saldo att försvagas men förväntas förändringarna vara saldoneutrala. Regeringen avser att återkomma till i höstens budgetproposition och då föreslå att fatta erforderliga beslut så att avtalet kan träda i kraft . Beräkningar av de statsfinansiella effekterna kommer då också att redovisas. I konsekvensberäkningarna har avtalet inte beaktats. För att statsbudgetens saldo skall överensstämma med statens lånebehov redovisas nettoutlåning och en kassamässig korrigering på statsbudgeten. () nettoutlåning utgörs av förändringen av kontorets ut- och inlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. De största delposterna utgörs av förändringar av myndigheternas räntekontobehållningar, in- och utbetalningar av premiepensionsmedel, samt Centrala () nettoupplåning för finansiering av studielån. har medel för premiepensionen tillfälligt placerats i RGK. beräknas de årliga inbetalningarna till . Inbetalningarna inklusive ränta överförs till () med fördröjning. Utbetalningen avsåg dock premiepensionsmedel för åren 19951998. beräknas utbetalningar av premiepensionsmedel uppgå till ungefär samma nivå som de årliga inbetalningarna. RGK:s nettoutlåning till CSN beräknas uppgå till . En stor tillfällig utlåning på skedde då staten via köpte . betalade tillbaka lånet vilket förstärker budgetsaldot innevarande år. Finansiering av kommande infrastruktursatsningar kommer att innebära en ökad utlåning till framför allt , och . Kassamässig korrigering och överföring från AP- fonden En kassamässig korrigering kan dels uppstå om betalningen respektive anslagsavräkningen sker olika budgetår, dels kan det förekomma transaktioner över statsverkets checkräkning som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar eller vice versa. Ett exempel på det senare är överföringarna från AP-fonden. Pensionsreformen innebär att statsfinanserna försvagas med ca . För att delvis motverka denna försvagning överfördes från AP- fonden till statsbudgeten . Tabell 4.13 Statsbudgetens saldo och statsskulden -2,8 -17,9 In-/utlåning från myndigheter (räntekonto) 3 -3,0 -5,4 -1,3 Inbetalning av premiepensionsmedel inkl. ränta -13,7 -26,1 -24,9 -20,3 -22,8 -24,0 -24,7 -12,0 -0,4 -3,2 Övrigt, netto 5 -2,0 -9,9 -44,1 -35,4 -34,4 -8,7 -13,7 -3,9 -45,0 -45,0 -46,3 -8,7 -13,7 -3,9 -13,2 -11,3 -85,0 -16,3 -3,1 Eliminerig av statliga myndigheters innehav av statspapper 7 -74,8 -92,3 -123,5 -29,1 -4,3 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1Inklusive minskning av anslagsbehållningar. 2Avser hela utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 3Normalt görs inga prognoser på in/utlåning från myndigheter (räntekonto) här redovisas endast utfallet. 4Behållningen på EU-konto minskade 2001 tillföljd av den av beslutade tidigareläggningen av arealersättningen. 5Varav individuellt kompetenssparande -1,35 mdkr 2000 och -1,15 mdkr 2001 och 2002. 6Utgörs normalt av orealiserade värdeförändringar på valutaskulden. var skulddispositionerna osedvanligt stora. Statsskulden skrevs ner till följd av AP- fondsöverföringen och extraordinära utdelning till de delar som dessa bestod av statspapper. Skulden skrevs ner med obligationernas nominella belopp (68,8 resp. 18,6 mdkr). kommer nya obligationer att emitteras till följd av att vissa statliga myndigheter ges möjligheten att placera i statspapper som komplement till nuvarande inlåning i . Då ett skuldslag byts mot ett annat sker ingen kassamässig transaktion och lånebehovet påverkas således inte. 7Posten eliminering av statliga myndigheters innehav av statspapper beräknas öka kraftigt till följd av att vissa myndigheter ges möjlighet att aktivt placera i statspapper. 8Utgörs av skulddispositioner minus budgetsaldot minus förändringen av elimineringsposten. ägde ytterligare en överföring rum bestående av stats- och bostadsobligationer till ett marknadsvärde av . Effekten på statsbudgetens saldo av överföringen 2001 var dock endast . Förklaringen är att den del av överföringen som utgjordes av statsobligationer skrevs av direkt mot statsskulden med obligationernas nominella värde (). Därigenom påverkar inte överföringen av statsobligationerna lånebehovet mer än indirekt via de lägre ränteutgifter som följer av den lägre statsskulden. Den del av överföringen som utgjordes av bostadsobligationer kommer att påverka lånebehovet under hela beräkningsperioden, dels genom att de olika obligationslånen genererar ränteavkastning, dels genom att obligationerna förfaller till betalning vid olika tillfällen. Av tabell 4.13 och 4.14 framgår att budgetsaldot förstärks med 2002, 2003 och 2004 till följd av överföringen av bostadsobligationer. Till skillnad från statsbudgetens saldo påverkades statens finansiella sparande fullt ut av hela överföringen på 2001. Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande uppvisar därför en stor diskrepans 2001. Enligt pensionsöverenskommelsen skall det slutliga överföringsbeloppet fastställas vid en kontrollstation 2004 och den slutliga överföringen äga rum 2005.