prop · GP03151 · 2002-03-18 00:00:00 — Länsrätten i anser vidare att samtliga föreskrifter för verkställigheten av bör meddelas av Inspektionen för arbetslös- hetsförsäkringen medan SmåA anser att föreskriftsrätten bör ges till AMS. Regeringen har förståelse för uppfattningen att ett delat ansvar mellan AMS och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen skulle kunna leda till gränsdragningsproblem. Detta talar således för att även fortsättnings- vis låta en myndighet ansvara för utfärdandet av verkställighetsföreskrif- terna. anser regeringen att bestämmelser som innehåller ett större mått av bedömningar utifrån hur arbetsmarknaden fungerar även fortsättningsvis bör utfärdas av AMS och att det även vore lämpligt att överlåta åt Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen att utfärda verk- ställighetsföreskrifter av mera teknisk och kvantitativ karaktär. Som tidi- gare påpekats kan någon absolut klar gräns inte dras mellan de båda ka- tegorierna av regler. Nuvarande regelverk medger inte detta. Mot bak- grund härav kommer regeringen att skyndsamt låta utreda hur aktuella bestämmelser i kan ändras för att tillgodose behovet av en ända- målsenlig uppdelning mellan AMS och inspektionen av rätten att utfärda verkställighetsföreskrifter till och förordningen om arbetslöshets- försäkring. Regeringen återkommer senare med förslag till erforderliga lagändringar. Regeringens bedömning: Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen inrättas som ett enrådighetsverk med ett insynsråd. blir en generaldirektör. Myndigheten bör ta över större delen av arbetsuppgifterna vid den nu- varande Försäkringsenheten vid AMS. Myndigheten bör dessutom tillfö- ras nya resurser för tillsynen av arbetsförmedlingens hantering av arbets- Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Länsrätten i , , LO, , , SO och SmåA tillstyrker att en fristående tillsynsmyn- Kammarrätten i och JK har inget att erinra JO, RRV, AMS, Statskontoret och ESV avstyrker att en ny myndighet RRV och AMS saknar underlag för beräkning av behovet av stödperso- De påpekar att resursförstärkningen om 15 årsarbetskrafter kommer att tvingas täcka inte bara tillsyn av arbetslöshetsförsäkringens handlägg- Prop. 2001/02:151 ning utan också ledning, administration, information m.m. LO anser inte att den nya myndigheten bör vara en enrådighetsmyndighet med ett in- synsråd. I stället bör det vara en myndighet med styrelse där arbetsmark- nadens parter har representation. anser att det är viktigt att repre- sentanter för de fackliga centralorganisationerna LO, TCO och finns med i det föreslagna insynsrådet. SO avstyrker också styrelsefor- men enrådighetsverk och anser att en myndighet med lekmannastyrelse som speglar olika intressen på arbetsmarknaden är av väsentlig betydel- se. SO och TCO anser vidare att den arbetslöshetsförsäkringsdelegation som finns hos AMS även i fortsättningen bör finnas hos den myn- dighet som utövar tillsyn över arbetslöshetsförsäkringen. delegationens roll utökas till att omfatta även frågor som är aktuella inom arbetsförmedlingens område såsom anvisningar, avstängningar m.m. ligt SO bör också principiella frågor såsom om tillsynsmyndigheten i ett visst fall skall utnyttja möjligheten att överklaga ett beslut i ärende om arbetslöshetsersättning, samt vilket ställningstagande som skall göras i ärendet behandlas av delegationen. Skälen för regeringens bedömning Frågor om att inrätta myndigheter och bestämma vilka styrformer m.m. som skall gälla ankommer det på regeringen att besluta om. vill emellertid här redovisa sin bedömning av hur tillsynsmyndigheten för arbetslöshetsförsäkringen bör utformas och styras. Regeringen har tidigare redovisat sin bedömning att tillsynen över alla delar av arbetslöshetsförsäkringen bör hållas samman hos en från berörda parter fristående myndighet (avsnitt 5.1). I detta ligger också att myndig- heten skall vara fristående från AMV vilket är en naturlig följd av att tillsynen skall omfatta även arbetsförmedlingens hantering av ärenden Utredningen anför följande. skall hantera dels frågor gällande rutiner m.m. för hanteringen av arbets- löshetsersättningsärenden inom AMV och hos arbetslöshetskassorna, dels, genom sin ombudsfunktion, enskilda försäkringsärenden och dels föreningsrättsliga frågor gällande arbetslöshetskassor. såväl kunna påtala brister hos AMV som att förelägga arbetslöshetskas- sorna att vidta rättelse om den finner skäl för det. uppgift skall vara att på regeringens uppdrag leda myndigheten och an- svara för den löpande verksamheten. Mot denna bakgrund anser regeringen i likhet med utredningen att myndigheten bör vara ett enrådighetsverk. Detta ligger helt i linje med de principer för myndighetsstyrning som redovisats i propositionerna Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136) och Förvalt- ningsmyndigheternas ledning (prop. 1993/94:185). sition sägs bl.a. att ledningsformen enrådighetsverk bör övervägas där det finns behov av en mer direkt och tydlig styrning av myndigheten och där politiska beslut måste genomföras utan fördröjning. regeringen blir genom denna styrningsform tydlig. Myndighetschefen kommer således att ha det fulla ansvaret för verksamheten. Enrådighets- verk bör i regel ha ett rådgivande organ med av regeringen tillsatta leda- möter. Ett sådant organ kan i princip fylla samma syfte som lekmanna- styrelser vad gäller insyn och medborgerligt inflytande. Regeringen avser att inrätta ett sådant råd hos Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. I detta skall ledamöter ingå som besitter en bred erfarenhet av frågorna inom myndighetens ansvarsområde och en djup insikt om arbetsmarkna- dens funktionssätt. Regeringen kan utifrån vad som sagts inte ställa sig bakom LO:s och SO:s förslag att myndigheten i stället för att vara ett enrådighetsverk bör ha en styrelse eller lekmannastyrelse där arbetsmarknadens parter har representation. Ej heller anser regeringen att det, som TCO och SO före- slår, hos myndigheten bör inrättas en arbetslöshetsförsäkringsdelegation i likhet med vad som finns hos AMS. De frågor som avhandlas i en sådan delegation bör med fördel kunna hanteras i insynsrådet. Enligt SO bör delegationens roll dessutom utökas till att omfatta även frågor som är aktuella inom arbetsförmedlingens område såsom anvisningar, avstäng- ningar m.m. Regeringen vill här betona att Inspektionen för arbetslös- hetsförsäkringen skall utöva tillsyn över arbetslöshetsförsäkringen och inte rent allmänt över frågor som är aktuella inom arbetsförmedlingens område. Det sistnämnda är i första hand länsarbetsnämndernas och AMS uppgift. Chefen för myndigheten bör som utredningen anför vara en generaldi- rektör. När det gäller den personal som vid AMS arbetar med tillsynen över arbetslöshetskassorna kan följande påpekas. Den nya myndigheten skall bemannas med beaktande av reglerna om övergång av verksamhet (6b § lagen [1982:80] om anställningsskydd). Regeringen kommer, som tidigare nämnts, att tillsätta en organisationskommitté med uppgift att organisera och bemanna den nya myndigheten. Inför utformningen av direktiven till kommittén kommer regeringen att överväga möjligheterna att lokalisera Inspektionen för arbetslöshetser- sättning utanför . I avsnitt 5.2 föreslår regeringen att Inspektionen för arbetslöshetsförsäk- ringen skall ta över i stort sett alla de uppgifter som ligger på Försäk- ringsenheten vid AMS, dvs. den egentliga tillsynen och därmed sam- manhängande frågor som avser regelgivning, registrering och godkän- nande, verksamhetskontroll samt verksamhetsanalys och andra uppgifter såsom verksamhet som följer av medlemskapet i EU samt annan interna- tionell verksamhet. Utbetalningen av statsbidrag överförs dock inte. Det- ta hänger samman dels med att utbetalningen inte innefattar sådana mo- ment som är av tillsynskaraktär, dels med att AMS från och med budget- disponerar det anslag från vilket utbetalningarna görs även för andra ändamål, t.ex. för aktivitetsstöd. Resurser motsvarande dem som används hos AMS för att utföra de uppgifter som förs över till till- synsmyndigheten kommer att föras från AMV till myndighe- ten. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen skall också utöva tillsyn av Prop. 2001/02:151 hur ärenden om arbetslöshetsersättning hanteras vid arbetsförmedlingen. Denna uppgift ingår också i de ordinarie uppgifterna för länsarbetsnämn- derna och AMS. Inrättandet av Inspektionen för arbetslöshetsförsäkring- en påverkar inte detta förhållande utan uppgiften kommer att finnas kvar inom AMV. Några resurser för denna tillsyn kan därför inte föras över från AMV till Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. I stället måste myndigheten tillföras nya resurser för denna uppgift. Sammantaget bör myndigheten enligt regeringens bedömning tillföras nya resurser motsva- rande kostnaderna för i storleksordningen 15 årsarbetskrafter. Merparten av denna resurs skall användas för att utöva tillsyn av hur ärenden om arbetslöshetsersättning hanteras vid arbetsförmedlingen och resten för- stärka tillsynen över arbetslöshetskassorna. Sammanlagt beräknar reger- ingen att myndigheten kommer att sysselsätta cirka 50-55 personer. Som RRV och AMS påpekar saknas underlag för stödpersonal vilket skulle kunna innebära att ovannämnda förstärkning av resurserna skulle delvis få tas i anspråk för stöduppgifter. Regeringen återkommer till kostnads- beräkningar m.m. i avsnitt 8. Regeringens förslag: Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen skall enligt 48 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring utfärda intyg som visar rätt till bibehållen ersättning för den som söker arbete i något annat EU- eller EES-land eller i . anledning härav görs i överklaganderegeln i 52 §. Regeringens bedömning: Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen utfärdar vidare intyg för sammanläggning av försäkrings- och arbetsperi- oder i olika länder samt övrig hantering av internationella ärenden som Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag och Remissinstanserna: SO har påpekat att det saknas en uttrycklig skyl- dighet för arbetslöshetskassorna att lämna uppgifter till tillsynsmyn- digheten inför dess beslut om intyg E 303 och inför utfärdandet av intyg Skälen för regeringens förslag och bedömning Ansvaret för internationella frågor om arbetslöshetsförsäkringen När det gäller ansvaret för ärenden rörande arbetslöshetsförsäkringen som följer av medlemskap i och av bilaterala konventioner såsom den nordiska konventionen av om social trygghet har handläggningen viss anknytning till arbetsförmedlingens verksamhet. Detta gäller främst beträffande hanteringen av intyg E303 (arbetssökande i andra länder med bibehållen arbetslöshetsersättning). av intyg E301 (sammanläggning av försäkrings- och arbetsperioder i oli- ka länder) har däremot koppling till handläggningen av arbetslöshets- ersättning hos arbetslöshetskassorna. I dessa fall, men även när det gäller den övriga hanteringen av internationella frågor, rör det sig om en tillämpning av regler som avser arbetslöshetsförsäkringen. AMS för hanteringen av dessa ärenden. Utredningen anser att det finns en klar fördel att hålla de internatio- nella frågorna om arbetslöshetsersättning samlade hos en och samma myndighet, särskilt av kompetensskäl. Även för berörda utländska myn- digheter underlättas handläggningen om de har kontakt med en och samma svensk myndighet i sådana frågor. bedömning och anser att hela intygshanteringen bör övertas av den nya I detta sammanhang är det värt att notera att det inom ramen för den ombudsfunktion AMS har beträffande frågor om arbetslöshetsförsäkring sker en bevakning av internationella domar på arbetslöshetsförsäkringens område. Ombudsfunktion kommer att flyt- tas över till tillsynsmyndigheten. Även detta talar, enligt regeringens me- ning, för att hela den ärendehantering till följd av internationella åtagan- den som sker i förhållande till arbetslöshetsförsäkringen bör tillhöra den nya tillsynsmyndighetens arbetsuppgifter. Regeringen föreslår därför att 48 § ändras så att Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen övertar AMS nuvarande uppgift att utfärda intyg som visar rätt till bibehållen ersättning för den som söker arbete i något annat EU- eller EES-land. 48 § har ändrats på så sätt att även Schweitz omfattas. len har bestämmelsen dock ännu inte trätt i kraft. Den gör så den dag regeringen bestämmer, (SFS 2001:1153, prop. 2001/01:55) Inrättandet av Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen innebär att uppgifterna om behörig institution måste ändras i ett antal internationella överenskommelser som rör handläggning av ärenden om arbetslöshets- AMS skall ersättas av Inspektionen för arbetslöshetsförsäk- Det gäller EG-förordningarna 1408/71 och 574/72, den nordiska konventionen och alla gällande bilaterala konventioner. Det är en fråga som det ankommer på regeringen att besluta om. SO har upplyst att det saknas en uttrycklig skyldighet för arbetslös- hetskassorna att lämna uppgifter till tillsynsmyndigheten inför dess be- slut om intyg E 303 och inte heller inför utfärdandet av intyg E 301. påpekar vidare att i 90 § LAK regleras endast en skyldighet att lämna uppgifter som avser tillsyn och uppföljning, inte någon skyldighet för arbetslöshetskassorna att lämna ut uppgifter som avser tillsynsmyndig- hetens hanteringen av intygen. I detta sammanhang vill regeringen erinra om vad som tidigare redovi- sats om offentlighet och sekretess i avsnitt 5.3. slut om ändringar i 7 kap. 10 § sekretesslagen (1980:100) och i bilagan till lagen (prop. 2000/01:129, bet. 2001/02:KU3, rskr. 2001/02:18). ringarna träder i kraft . införs i bilagan till sekretesslagen blir reglerna i tryckfrihetsförordningen som behandlar rätt att ta del av handlingar vid myndigheter tillämpliga även på arbetslöshetskassorna. Detta avser dock enbart de handlingar Prop. 2001/02:151 som rör ärenden om arbetslöshetsersättning. En del av dessa uppgifter kan komma att omfattas av sekretess eftersom 7 kap. 10 § sekretesslagen kommer att bli tillämplig på uppgifter i ärenden om arbetslöshetsersätt- ning I den mån arbetslöshetskassorna har uppgifter om sina medlemmar och de avser ärenden om arbetslöshetsersättningen och de aktuella intygen så skall uppgifterna lämnas ut till Inspektionen för arbetslöshetsförsäkring- en under förutsättning att uppgifterna inte omfattas av sekretess. Då mängden av ärenden av nu aktuellt slag är begränsad torde sekretess- prövningen i dessa ärenden inte bli någon större börda för arbetslöshets- kassorna. Om det vid den praktiska tillämpningen skulle visa sig att det finns ett behov av att införa en uppgiftsskyldighet för arbetslöshetskas- sorna i förhållande till Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen för hanteringen av de aktuella intygen får regeringen återkomma i denna fråga. Regeringens förslag: Kravet i 47 § lagen (1997:238) om arbetslöshets- försäkring att en ansökan om arbetslöshetsersättning skall göras skriftli- Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om ansökan om ersättning hos arbetslöshetskassan. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Länsrätten i , AMS, Statskontoret, , TCO och SmåA tillstyrker förslaget. SO tillstyrker förslaget, men menar att man bör se över de nu gällande föreskrifterna om skriftlighet med inriktningen att skriftlighetskravet bör avskaffas vad avser alla SO anser att slopandet av skriftlighetskravet innebär att de redan nu utvecklade elektroniska kassakorten och telefonkassakorten kan tas i bruk och att förslaget underlättar både den kommande och befintliga tekniska utvecklingen av administrationen. och JK har inget att erinra mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: I 47 § föreskrivs att en ansökan om ersättning skall göras skriftligen hos arbetslöshetskassan. Den som är arbetslös och medlem i en arbetslöshetskassa ansöker om ersättning normalt via ett kassakort som omfattar en fjortondagarsperiod. Detta är ett papperskort som fylls i för hand och undertecknas av sökan- Arbetslöshetskassorna hanterar kassakorten manuellt. talets kraftigt ökade arbetslöshet blev det allt svårare för arbetslöshets- kassorna att klara den hanteringen. vecklade då, i samarbete med AMS, ett kassakort som kunde avläsas ma- skinellt genom skanning. Systemet var betydligt mer lätthanterligt än det Det byggde dock fortsatt på papperskort. Det visade sig emeller- tid att av kassakorten var felaktigt ifyllda eller hade skadats i hanteringen. Dessa måste hanteras manuellt och ofta skickas tillbaka till sökanden för komplettering, vilket är tidskrävande. Arbetslöshetskassorna har därefter arbetat fram nya system för att fin- na alternativ till kort som kan avläsas maskinellt. Ett sådant system är e- kassakorten, som hanteras elektroniskt via Internet. AMS har medgivit en begränsad försöksverksamhet och den har fallit väl ut. Sy- stemet är logiskt uppbyggt, vilket innebär att två svar inte kan säga emot varandra. Användaren måste lämna svar på samtliga frågor, vilket gör att uppgifter inte behöver kompletteras såsom är fallet med papperskassa- korten. Systemet bedöms vara säkert och inga fall av missbruk har upp- täckts. Det är uppskattat bland användarna. Ungefär var fjärde av dem som skulle kunna omfattas av försöksverksamheten har valt att använda sig av e-kassakort. Telekassakorten är ett annat system som har utvecklats för att under- lätta hanteringen av kassakorten. De bygger på en röststyrd hantering av kassakorten, vilket omvandlar muntlig information till digitala uppgifter som därefter hanteras. Systemet är alltså inte baserat på knapptryck- ningar, som många andra telefontjänster. Även detta system bedöms vara säkert och logiskt uppbyggt. Uppgifterna går att lagra vilket underlättar kontrollen och arkiveringen. Telekassakorten är användarvänliga, främst för dem som har enklare deklarationer. Dessutom passar de särskilt för vissa grupper, exempelvis dyslektiker och personer som saknar tillgång till dator och som därigenom kan ha svårt att utnyttja e-kassakort. Även med telekassakorten har AMS medgivit en begränsad försöksverksamhet. Utformningen av 47 § , dvs. att ansökan skall ske skriftligen, har skapat osäkerhet om huruvida elektroniska ansökningar kan anses som skriftliga ansökningar. Såväl AMS som Akademikernas Erkända Arbets- löshetskassa, som deltar i försöksverksamheten med e-kassakort, har ta- git upp frågan med i syfte att få klargörande till stånd. Även arbetsmarknadsutskottet har i sitt betänkande 2000/01:AU5 tagit upp frågan och anfört att det är angeläget att verksamheten med oli- ka former av elektroniska ansökningar utvecklas. Utskottet ansåg att det var av största vikt att det gjordes en översyn av regelverket kring arbets- löshetsersättningen i syfte att underlätta och effektivisera ansökningar. Utskottet ansåg vidare att regeringen skyndsamt borde göra en sådan översyn och, om så erfordrades, föreslå nödvändiga lagändringar. Vad utskottet anförde borde ges regeringen till känna. har beslutat i enlighet med utskottets hemställan (rskr. 2000/2001:102). Utredningen har behandlat frågan om olika former av elektroniska an- sökningar vid hanteringen av arbetslöshetsersättningen. Vid studier av de ovan redovisade alternativa ansökningsformerna har utredningen funnit att dessa är klart effektivare än den nuvarande ansökningsfor- men och behäftade med färre felaktigheter samt minst lika säkra. Reger- ingen delar utredningens bedömning att det är angeläget att de elektro- niska ansökningsformerna utvecklas. När det gäller den närmare regleringen har utredningen ansett att den nuvarande utformningen av 47 § i vart fall inte tillåter ansöknings- former som telekassakort, dvs. som är röststyrda. Kravet på skriftlighet kan svårligen anses omfatta en sådan form. Regeringen anser i likhet med utredningen att 47 § bör ändras så att möjligheterna att använ- da sig av nya ansökningsformer såsom telekassakort inom försäkringen inte hindras. Även om mycket talar för att det lagstadgade kravet på skriftlighet inte utgör något hinder för användningen av e-kassakorten bör därför kravet på skriftlighet tas bort ur 47 § . En sådan ändring Prop. 2001/02:151 skulle därmed innebära att en ansökningsform som t.ex. telekassakort Regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer bör dock lämna närmare föreskrifter om ansökan om ersättning hos arbetslöshetskassan. 8 Förslagets ekonomiska konsekvenser Den nuvarande tillsynen av arbetslöshetsförsäkringen hanteras, som re- dovisats tidigare, av AMS. Vid myndigheten finns en särskild Försäk- ringsenhet där tillsynsfrågorna handläggs (se avsnitt 4). Vid enheten finns resurser motsvarande 33 årsarbetare. Den totala kostnaden för en- heten beräknas kostnadsläge till inklusive vissa overhead-kostnader som inte direkt disponeras av enheten. Av des- sa utgör kostnader för tillsyn över arbetslöshetskassorna och kostnader för den verksamhet som följer av medlemskapet i EU samt annan internationell verksamhet. Resterande ca utgör kostnader för löne- och ekonomitjänster och drift och underhåll av IT-system, varav 2,6 mil- joner kronor är en engångsvis utvecklingskostnad för IT-system . Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen föreslås ta över i stort sett alla de uppgifter som ligger på AMS Försäkringsenhet. Som tidigare re- dovisats innefattar tillsynen och därmed sammanhängande frågor regel- givning, registrering och godkännande, verksamhetskontroll samt verk- samhetsanalys. Förutom dessa tillsynsuppgifter sköter Försäkringsenheten utbetal- ningen av statsbidrag till arbetslöshetskassorna och utfärdandet av EU- intygen E 301 (sammanläggning av försäkrings- och arbetsperioder i oli- ka länder) och E 303 (arbetssökande i andra länder med bibehållen ar- betslöshetsersättning) samt utländska ärenden av internationell karaktär som har anknytning till arbetslöshetsförsäkringen. Utbetalningen av statsbidrag sysselsätter 1 årsarbetare och verksamheten som följer av medlemskapet i EU m.m. 7 årsarbetare. Samtliga de nu nämnda uppgifterna utom själva den faktiska utbetal- ningen av statsbidrag till arbetslöshetskassorna tas över av Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Att inte föra över själva utbetalningen av statsbidrag till den nya myndigheten motiveras, som framgår av avsnitt 5.3, dels med att utbetalningen inte innefattar sådana moment som är av tillsynskaraktär, dels med att AMS från och med dispo- nerar det anslag från vilket utbetalningarna görs även för andra ändamål, t.ex. för aktivitetsstöd. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen skall dock i sin granskningsverksamhet också kontrollera att utbetalningarna och dokumentationen för dem är korrekta. AMS har även IT-system som har direkt koppling till arbetslöshetsför- säkringen. Det gäller AKREG, som är ett register över arbetslöshetskas- sor som AMS är ålagd att upprätthålla, STEAK, som är ett system för utbetalning av statsbidrag till arbetslöshetskassorna och AKSTAT (som i ny version kommer att benämnas ASTAT) som innehåller de statistik- uppgifter som arbetslöshetskassorna är ålagda att lämna till AMS. 2001/02:151 naderna för dessa system beräknas uppgå till 3,1 miljoner kro- nor, varav cirka hälften är kostnader för drift och löpande underhåll och hälften utvecklingskostnader nedlagda . Av dessa system bör ansvaret för AKREG föras över till Inspektionen för arbetslöshetsförsäk- ringen. Vad gäller AKSTAT har AMS påpekat att driften av systemet av rationalitetsskäl kan ligga kvar hos AMS. Det skulle medföra stora kost- nader att bygga upp databasen på nytt i en ny miljö. Regeringen delar denna uppfattning och anser att själva driften av systemet skall ligga kvar på AMS men att Inspektionen skall ersätta AMS för driften. Kostnaderna för drift och underhåll av de båda systemen kan beräknas till . Kostnaderna för AMS tillsyn över arbetslöshetskassorna finansieras över AMV:s förvaltningsanslag, anslaget 22.1 förvaltningskostnader inom Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad.