prop · GP03100d3 · 2002-04-15 00:00:00 — UND1X är ett inflationsmått där de direkta effekterna av förändrade räntor, skatter och subventioner har exkluderats från KPI. beräknas inflationen mätt med UND1X uppgå till som årsgenomsnitt. väntas UND1X-inflationen uppgå till . Det finns dock risker för att det inhemska pristrycket kan blir något högre än beräknat. Om det skulle ske kan inflationen sjunka något långsammare. Fallande importpriser till följd av en starkare krona, samt konjunkturläget, bör dock verka dämpande på inflationen. De internationella räntorna föll till följd av den internationella konjunkturnedgången. I takt med att allt fler tecken på en återhämtning har kommit har räntorna stigit. Räntorna ligger dock fortfarande på en relativt låg nivå, särskilt i där konjunkturnedgången har varit särskilt påtaglig. sänkte centralbank styrräntan från till . I samband med terrordåden sänkte världens ledande centralbanker styrräntorna för att bemöta den risk för nedgång i den internationella konjunkturen som terroristattackerna innebar. Riksbank medverkade genom att sänka styrräntan till . Diagram 1.3 Styrräntan för svenska , amerikanska och 19942002 Anm.: 1994-1998 avses därefter EMU. De svenska räntorna har stigit . Det sammanhänger bl.a. med att prisutvecklingen har varit något högre än förväntat men också med att det inkommit tecken på att konjunkturen nu utvecklas gynnsammare. har höjt styrräntan. Kronan har stärkts och under årets första månader. Kronan har troligen stärkts av ett mindre negativt börsklimat samt av att de tillfälliga omflyttningarna i pensionssystemet har avtagit. Positiva tecken på en uppgång i den internationella konjunkturen och effekter av detta på den svenska exporten kan också ha bidragit till kronans förstärkning. Införandet av sedlar och mynt i euro var ett historiskt och betydelsefullt steg i den europeiska integrationen. Övergången fungerade väl. har valt att inte delta i valutaunionen från starten. håller dock dörren öppen för ett senare inträde. Ett beslut om deltagande måste ha ett brett folkligt stöd och skall underställas svenska folket för prövning i en folkomröstning. presenterades en utredning om finanspolitikens förutsättningar vid ett eventuellt svenskt deltagande i valutaunionen. Utredningen har analyserat bl.a. om finanspolitiken behöver ytterligare instrument för att klara stabiliseringen av ekonomin om den svenska konjunkturen skulle avvika från unionens. Utredningen föreslog ett antal åtgärder för att stärka den svenska finanspolitiken inför ett eventuellt införande av euron i . Utredningen är på remiss. Det är inte aktuellt att delta i det europeiska växelkurssamarbetet ERM2. Arbetsmarknadens parter har ett särskilt ansvar för att löneökningarna inte överskrider vad som är samhällsekonomiskt försvarbart. Det är ett viktigt mål att bryta den könsrelaterade lönediskrimineringen. Den officiella lönestatistiken visar att kvinnor tjänar av mäns inkomster. Orsakerna till dessa skillnader är komplexa. Det handlar om värderingar av olika arbeten, effekter av den segregerade arbetsmarknaden men även direkt lönediskriminering. Den nya jämställdhetslagen från 1.3.3En väl fungerande lönebildning 2001 är ett redskap för att utjämna inkomst- En väl fungerande lönebildning är av avgörande betydelse för en fortsatt god samhällsekonomisk utveckling. Det långsiktiga målet är full sysselsättning. Regering och riksdag har satt upp delmålet att sysselsättningsgraden bland personer i åldrarna skall öka till 2004. Måttliga nominella löneökningar är en förutsättning för att målen skall uppnås. har reallönerna i genomsnitt ökat . Det kan jämföras med då de genomsnittliga årliga reallöneökningarna endast uppgick till . har den nominella löneökningstakten under den senare delen av endast varit ungefär hälften så stor som . Lägre nominella löneökningar har därmed lett till högre reala löneökningar. steg dock nominallönerna snabbare och inflationen var högre än . Denna utveckling är oroande. Enligt ökade lönerna preliminärt 2001 vilket delvis kan förklaras av en ökad löneglidning. Arbetskraftkostnadsutvecklingen i har överstigit den i EU med . En stor del av arbetsmarknaden omfattas av de avtal som slöts , där flertalet avtal är treåriga. Regeringen utgår i sina beräkningar från att den nominella löneökningstakten 2002 kommer att vara vilket kommer att skapa goda förutsättningar för att uppnå sysselsättningsmålet och en fortsatt god skillnader mellan kvinnor och män. Lönebildningen är en fråga för parterna och osakliga löneskillnader som beror på kön strider mot lag. Enligt den nya jämställdhetslagen har parterna på sig att åtgärda osakliga löneskillnader. Regeringen följer detta arbete via JämO och . Utfallet av parternas arbete på detta område kommer att vara vägledande för behovet av ytterligare åtgärder, bl.a. skärpt lagstiftning. Kvinnor har i högre grad än män anställningskontrakt som visstids- och deltidsanställningar. Det skapar en rad problem för såväl kvinnor i arbetslivet som i samhället i övrigt. För att stärka kvinnors ställning på arbetsmarknaden har en rad åtgärder genomförts. Dock krävs ytterligare åtgärder för att säkerställa att grunden även för kvinnors deltagande på arbetsmarknaden skall vara tillsvidareanställning på heltid Regeringen kommer att göra det möjligt för arbetsgivare att få anställningsstöd när deltidsarbetslöshet omvandlas till heltidsarbete. Regeringen avser att återkomma med ytterligare beskrivning av förslaget i budgetpropositionen 2003. har präglats av en ekonomisk politik syftande till uthållig tillväxt och rättvisa. Inom de flesta områden har det skett reformer. Nedan presenteras några av de reformer som har genomförts inom nio centrala lyfts reformer fram för kommande mandatperiod. Trygghet, utveckling och rättvisa skall prägla nästa mandatperiod. Situationen för dagens unga och barnfamiljer har stor betydelse för det framtida . har det därför gjorts betydande jämlikhets- och jämställdhetssatsningar för barnen och deras familjer. Barnbidraget har höjts per barn och månad . Flerbarnstillägget har höjts i motsvarande mån. Motsvarande höjning har också skett för studiebidraget vilket lämnas till studerande i gymnasieskolan. gavs barn till arbetssökande rätt till förskoleverksamhet. återinfördes kontaktdagar i den tillfälliga föräldrapenningen. gavs barn till föräldralediga rätt till förskoleplats. Det innebär att inget syskon tvingas lämna förskolan bara för att pappan eller mamman är hemma med ett mindre syskon. har maxtaxa införts på dagis och fritids. Den innebär att familjer betalar högst för första barnet i förskolan, för andra och för tredje. För det fjärde barnet tas ingen avgift ut. infördes en spärregel som innebär att ingen betalar av sin inkomst i barnomsorgsavgift för första barnet, för andra och för tredje barnet. Kommunerna ansvarar för barnomsorgen, och det är frivilligt för dem att införa maxtaxan. De kommuner som har infört den får ersättning av staten för reformen. För att kvalitetssäkra barnomsorgen får dessa kommuner dessutom dela på . Pengarna skall användas till utbildning och nyanställningar inom barnomsorgen. Samtliga kommuner utom två har valt att införa maxtaxa. Regeringen har tidigarelagt en första utvärdering av reformen . togs av föräldraledigheten ut av pappor. För att ytterligare öka andelen infördes en ny s.k. mamma- /pappamånad i föräldraförsäkringen. Det betyder att mamma-/pappamånaden nu omfattar istället och att föräldraförsäkringen med 80 procentig ersätt- ningsnivå förlängdes till totalt 13 månader. höjdes den lägsta dagpenningen för den som är hemma med barn från till per dag. höjdes det s.k. adoptionsbidraget från till . Tabell 1.8 Reformer för barnen 20002004 Miljoner kronor, nivåer Höjd grundnivå i för- Höjt tak i föräldra- För att hjälpa barn till missbrukare och barn i familjer där det förekommer våld och övergrepp har ett stöd på införts . Medlen är en del av regeringens program för att minska alkoholskadorna. Regeringen avser att även efter valet fortsätta att bedriva en politik som sätter barnen främst. På dagordningen för nästa mandatperiod står redan ett antal reformer: Maxtaxereformens sista steg tas 2003 genom att allmän förskola införs för 4-5-åringar. Det innebär att alla barn får rätt till gratis förskola . Föräldraförsäkringen förstärks ytterligare. Den lägsta dagpenningen i föräldraförsäkringen höjs till per dag 2003 och till per dag 2004. Inkomsttaket i föräldraförsäkringen höjs från 7,5 till 10 prisbasbelopp fr.o.m. om det statsfinansiella läget så tillåter. Studiebidraget utökas från 9 . Det innebär att barnfamiljer med en tonåring på gymnasiet får mer . skall vara ett land som kännetecknas av solidaritet mellan individer, grupper och generationer. har därför en rad reformer genomförts för pensionärer. Pensionerna har höjts. räknas pensionen åter upp med det fulla prisbasbeloppet. har utbetalningen av pensionerna tidigarelagts till den 1819:e . Vidare har pensionärerna fått sänkt skatt. Pensionärer med inkomst har fått en särskild skattesänkning på . Grundavdraget, det belopp med vilket inkomsten minskas vid beräkning av inkomstskatt, har höjts med både för löntagare och för pensionärer. Det innebär ytterligare sänkt skatt med . För att särskilt gynna de pensionärer som har de lägsta inkomsterna har bostadstillägget till pensionärer () höjts i flera omgångar, från av bostadskostnaden upp till taket. har golvet i systemet slopats och taket höjts till . För pensionärer som har hemmavarande barn har reglerna för bostadstillägget ändrats. Fram till att barnet fyller får hela hyran räknas in i bostadstillägget. Gränsen var tidigare . till 2001 satsades utifrån den nationella handlingsplanen för äldre. Resurser har satsats på anhörigstöd, forskning, fortbildning, förstärkt tillsyn, telefonjour för äldre och anhöriga, försöksverksamhet i och andra utvecklingsinsatser. Därutöver tillfördes totalt till fler platser och högre standard i äldreboendet. Från gäller ett nytt högkostnadsskydd för stora delar av tandvården för äldre på . Stödet inträder det kalenderår då man fyller . förbättras stödet för bastandvård för de äldre. Från ändras reglerna beträffande avgifter inom äldre- och handikappomsorgen. Ändringarna avser högkostnadsskydd, förbehållsbelopp, beräkning av avgiftsunderlag samt överklagande av avgiftsbeslut. Syftet med ändringarna är att garantera alla som betalar avgift för vård och omsorg till kommunerna rimliga avgifter och en trygg levnadsstandard. Regeringen avser att även efter valet fortsätta att bedriva en politik som kännetecknas av solidaritet mellan individer, grupper och generationer. På dagordningen för nästa mandatperiod står redan ett antal reformer: Som ett led i det förbättrade tandvårdsstödet för de äldre förstärks resurserna med ytterligare 2003. Ett nytt äldreförsörjningsstöd införs 2003 för personer som inte har rätt till folkpension. är dessa hänvisade till socialbidrag. 1.4.3Ökade resurser till vården och omsorgen Vården, skolan och omsorgen är välfärdens kärna. Vården, skolan och omsorgen skall vara generell och hålla hög kvalitet. Det skall inte spela någon roll var någonstans i landet man bor, eller vilken inkomst man har. Den senaste mandatperioden har kommunerna och landstingen fått ökade resurser. höjdes statsbidragen med . har kommuner och landsting tillförts ytterligare . Jämfört med 1996 uppgår tillskotten därmed till . Tabell 1.9 Tillskott till kommuner och landsting efter 1998 Den ekonomiska politiken har lett till att sysselsättningen har stigit och arbetslösheten fallit. Jämfört med 1998 är kommunsektorns skatteintäkter högre. Regeringen avser att även efter valet fortsätta att bedriva en politik som sätter skolan, vården och omsorgen i centrum. På dagordningen för nästa mandatperiod står redan ett antal reformer: Den särskilda vårdsatsning som tidigare beslutat om fullföljs . Totalt handlar det om ett extratillskott på . Dessa resurser har i huvudsak frigjorts genom ominriktningen av totalförsvaret. satsas det ytterligare för att minska väntetiderna i vården. Dessa insatser ökar tillgängligheten i vården. Regeringen kommer att att inleda en försöksverksamhet för att underlätta en tidigareläggning av rekrytering av personal till vård och omsorg. Anställningsstödet kommer att utgå för anställning av arbetslösa inom vård och omsorg. I anställningen bereds för tillfälle att genomgå vårdutbildning som motsvarar längst nio månaders vårdutbildning. Tabell 1.10 Mer pengar till vården 1.4.4Ökad hälsa i arbetslivet har ohälsan ökat dramatiskt i . Regeringen ser mycket allvarligt på utvecklingen. Det innebär välfärdsförluster för såväl enskilda människor som för samhället. Möjligheterna att klara tillväxt och välfärd på både kort och lång sikt begränsas. Därför är det angeläget att ohälsoutvecklingen minskar och andelen människor i arbete ökar. visar mönstret för sjukskrivningar betydande skillnader mellan könen. Kvinnor är i högre grad än män frånvarande från arbetslivet på grund av sjukskrivning. För att möta den kraftiga ökningen av antalet sjukskrivna och förtidspensionerade presenterade regeringen i budgetpropositionen ett åtgärdsprogram i 11 punkter för ökad hälsa i arbetslivet. Programmet följs löpande upp. Regeringen har för avsikt att lämna förslag till . Kvinnors situation skall då särskilt behandlas. Mål för ökad hälsa i arbetslivet För att understryka vikten av att utvecklingen vänds och för att öka kraften i genomförandet av åtgärder anser regeringen att det behövs ett mål för ökad hälsa i arbetslivet. Ett sådant mål skall utgöra grunden för de olika aktörernas insatser för att öka hälsan i arbetslivet. 2.Trepartssamtal mellan regeringen och arbetsmarknadens parter Trepartssamtalen mellan regeringen och arbetsmarknadens parter inleddes . En första avstämning av arbetet skall göras . 3.Ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare för att förebygga ohälsa Regeringen avser att ge arbetsgivare starkare ekonomiska drivkrafter att ta ett större ansvar för arbetsvillkoren och för att integrera det förebyggande och rehabiliterande arbetet i verksamheten. Tanken är att det främst är de långa sjukskrivningarna som skall minskas med hjälp av ekonomiska drivkrafter. De avsedda förändringarna förutsätter bl.a. att arbetsgivarkollektivet sammantaget inte får högre kostnader. analyseras de mindre företagens förutsättningar i en situation med ett förändrat finansieringsansvar. Det är regeringens uppfattning att arbetsgivaransvaret skall vara utformat med särskilt beaktande av de mindre företagens villkor och förutsättningar. Det analyseras även hur detta ansvar påverkar arbetsmarknaden för personer som varit sjukskrivna eller som på annat sätt kan uppfattas ha en ökad risk att bli sjukskrivna . Det är regeringens uppfattning att ett förtydligat arbetsgivaransvar inte får utformas så att dessa grupper missgynnas på arbetsmarknaden. Ett uppdrag har lämnats till att utreda hur arbetsmiljöcertifiering av privata och offentliga arbetsgivares verksamheter kan utvecklas till att bli en faktor som bidrar till att ökad hälsa i arbetslivet. Ökad uppmärksamhet behöver riktas mot de enskilda arbetsplatserna. En förbättrad information om detta bör vara till nytta för bl.a. arbetsgivare, ägare och anställda. Regeringen återkommer senast i budgetpropositionen i denna fråga. 6.Försök att minska ohälsan inom den offentliga sektorn Särskilda försök genomförs hos några av de stora offentliga arbetsgivarna i syfte att förebygga och minska sjukfrånvaron. Det har avsatts och . 7.Förnyelse av rehabilitering individen i centrum fick och i uppdrag att inleda en förnyelse av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. 8.Justeringar av den gällande lagstiftningen för att höja kvaliteten i rehabiliteringsarbetet har beslutat om att försäkringskassorna skall koncentrera rehabiliteringsarbetet på mer komplicerade ärenden. Mönstret för sjukskrivningar visar betydande geografiska variationer. Kunskapen om detta behöver förbättras. har fått i uppdrag att i samråd med närmare klargöra omfattningen av problemen och följderna för försäkringskostnaderna. Förbättrad statistik och forskning på ohälsoområdet Kunskaperna om sjukskrivningens orsaker, samband och konsekvenser behöver förbättras. Det finns därför ett behov av mer utvecklad forskning och bättre statistik. Regeringen beslutade om direktiv till en särskild utredare som skall granska detta. Förbättrad tillgänglighet till behandling i hälso- och sjukvården Den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården innebär att tillförs vården under 20012004. Dessutom tillförs 2004 totalt för att öka tillgängligheten till behandlingar i vården. Avtal mellan staten och träffades . gav regeringen tillkänna att regeringen bör återkomma till med förslag om finansiell samordning som omfattar socialförsäkringen, hälso- och sjukvården, och arbetsmarknadsmyndigheterna. Frågan bereds och kommer att utgöra en integrerad del av den politik mot ohälsa som regeringen återkommer med till . Kunskap är ett kraftfullt och nödvändigt verktyg för tillväxt och rättvisa. Kunskapssamhället skall stå öppet för alla. Utbildning är nödvändigt för jämlikhet och utveckling. är enligt det land i världen som investerar mest resurser i kunskap i förhållande till den samlade produktionen, av BNP. Tätt efter kommer med , medan EU enbart satsar av BNP. Med investering i kunskap avser de samlade offentliga och privata utgifterna för forskning och utbildning (FoU), högre utbildning och programvara i procent av BNP. skall behålla tätpositionen. Kommande år satsar stora resurser på ökad kvalitet både i , gymnasieskolan och högskolan. Diagram 1.4 Investeringar i kunskap Källa: Science, Technology and Industry Scoreboard, 2001 Skolan har fått ökade resurser under den gångna mandatperioden. Resurserna används till att anställa mer personal i skolorna, t.ex. lärare, studievägledare, skolsköterskor och skolpsykologer. är det extra stödet , en upptrappning med innan. Enligt beräkningar räcker årets nytillskott till att anställa ytterligare 3 000 lärare och andra yrkesgrupper i skolan. Även under nästa mandatperiod krävs stora satsningar. Enligt regeringens tidigare förslag skall skolan och fritidshemmen tillföras i nivåhöjning i syfte att öka antalet vuxna i skolan. och framåt skall skolsatsningen uppgå till . Tabell 1.11 Mer pengar till skolan Den nationella satsningen på IT i skolan, (ITiS), är en av de största kompetensutvecklingsinsatserna i svensk skola genom tiderna. Då har ca 70 000 lärare fått förbättrade kunskaper om hur man kan använda IT som ett verktyg i undervisningen. Utöver satsningen på skolan görs en särskild satsning för att stärka högskolan. Regeringens långsiktiga mål är att hälften av en årskull skall ha börjat högskolan . Högskolan expanderar med omkring 100 000 platser . tillförs också högskolans humanistiska, samhällsvetenskapliga, teologiska och juridiska utbildningar ökade resurser för att höja kvaliteten på grundutbildningen. tillförs och 2003 utökas tillskottet till . Studiestödet har reformerats och studiebidragets andel av studiemedlen har höjts från till av totalbeloppet. Dessutom höjdes fribeloppet och bidragsdelen blev pensionsgrundande. införs ett nytt vuxenstudiestöd som ersätter det särskilda utbildningsbidraget. Detta rekryteringsstöd beräknas kosta och riktas till personer som är som har en kort tidigare utbildning och som är eller riskerar att bli arbetslösa eller som har något funktionshinder. har examinationen i forskarutbildningen fördubblats. Efterfrågan på forskarutbildade ökar och snart väntar ett generationsskifte inom svensk forskning. kommer lärosäten att tillföras sammanlagt för sexton nya forskarskolor. Tillskottet 2002 uppgår till . För att ge högskolorna möjlighet att bedriva forskning som rymmer både bredd och specialisering höjs de statliga anslagen till forskning och forskarutbildning med 1,5 Ett arbete inleds också för stärkta insatser för att omställa forskningsresultat i praktiska tillämpningar. För att utveckla det livslånga lärandet och stärka kompetensutvecklingen i arbetslivet behövs ett system för individuell kompetensutveckling. För den enskilde har kunskap och tillgång till kompetensutveckling en stor betydelse för chanserna att etablera sig på arbetsmarknaden och för att kunna utvecklas i arbetslivet. Som en del i den gröna skatteväxlingen föreslog regeringen i budgetpropositionen att särskilda medel skulle avsättas för att stimulera individuell kompetensutveckling. Avsikten är att utveckla det livslånga lärandet och stärka individens förutsättningar i arbetslivet genom förbättrade möjligheter att förena arbete och studier. Regeringen har presenterat ett förslag om ett sådant system så att det kan träda i kraft . Systemet bygger på individens eget sparande på kompetenssparkonton. Även arbetsgivaren stimuleras att medverka. Huvuddelen av stimulanseffekterna i systemet ges genom en kompetenspremie som utformas så att den individuella kompetensutvecklingen blir attraktiv även för de grupper som har begränsade möjligheter att spara. Kultur är en viktig del av demokratin och välfärden. har stödet till både statliga och regionala kulturverksamheter och institutioner stärkts. Ett antal nya scener, konsertlokaler och museer har öppnats. tillkommer bl.a. Forum för levande historia. Stora satsningar har även gjorts på museer och kulturarvet, bl.a. genom en förnyelse av kulturmiljövården genom projektet kulturarv och genom en särskild satsning på museipedagogik. Ett nytt filmavtal har träffats mellan staten, filmbranschen och TV-företagen. Avtalet innebär en ökning av filmstödet. Genom stödet till regionala filmpooler har produktionen av film spridits till olika delar av landet. Kulturarbetarnas villkor har förbättrats, bl.a. genom nya upphovsrättsliga ersättningar liksom insatserna för att stimulera läsandet bland framför allt barn och unga. Momsen på böcker och tidskrifter sänktes från . Regeringen följer löpande utvecklingen av försäljningspriserna. Målet med sänkningen är att öka läsandet. Riktlinjer för radio och TV i allmänhetens tjänst har lagts fast för . Public service-uppdraget har förtydligats och resurserna stärkts. Auktionsförfarandet för fördelning av kommersiella lokalradiotillstånd har upphört och ersatts av kvalitets- och mångfaldskriterier medan den årliga avgiften satts till endast . Boendet är en grundläggande del av välfärden. Med en mångfald upplåtelseformer och en blandad bebyggelse skall man kunna välja det boende som passar den egna situationen bäst. har en rad åtgärder genomförts. Kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen har förtydligats genom en ny lagstiftning. De kommunala bostadsföretagens roll och betydelse för den lokala boendepolitiken har särskilt uppmärksammats. En tillfällig sanktionslagstiftning mot utförsäljning av kommunala bostadsföretag och deras bostäder har varit i kraft till 2002. Den har ersatts av en särskild lag om kommunala bostadsföretag. Från gäller en tillståndsplikt vid avyttring av kommunala bostadsföretag och deras fastigheter. Boendeinflytandet i samband med ombyggnad har stärkts. Regler har införts som tillvaratar hyresgästernas erfarenheter och inflytande. En ny lag om kooperativ hyresrätt har införts. Särskilda insatser har gjorts för att stimulera bostadsbyggandet. Ett investeringsbidrag har funnits för att stimulera ekologiskt byggande. Investeringsbidrag har införts för byggande av studentbostäder och hyresbostäder. Totalt satsas för att stimulera byggande av bra och billiga hyresbostäder. Ca 12 600 nya studentbostäder beräknas bli uppförda till 2002. tillförs ytterligare för studentbostäder. Regionala skillnader och en fortsatt strukturomvandling har medfört att många kommuner haft stora svårigheter med tomma Genom Bostads- och Kommundelegationerna har ca satsats för att stödja dessa kommuner. bedöms preliminärt ytterligare ca satsas för att stödja en omstrukturering av kommunala bostadsföretag i kommuner med tomma lägenheter och stor utflyttning.