prop · GP03119 · 2002-03-20 00:00:00 — Konsekvensen av att de likställs med gifta personer blir att första styckets bevisbörderegel är tillämplig även i dessa situationer. Bostadstillägg till pensionärer m.fl. 6.1Samordning av bostadstillägg med bostadsbidrag m.m. Regeringens förslag: Vid fastställande av den bostadskostnad som skall grunda rätt till bostadstillägg skall avdrag göras från bostads- kostnaden med preliminärt bostadsbidrag. Vid beräkning av bostadstillägg skall förmögenheten beräknas per året före det år som ansökan lämnas. Bostadskostnad för makar skall avse makarnas gemensamma bo- stadskostnad, inklusive hänsyn till hemmavarande barns del av bo- stadskostnaden. Skälen för regeringens förslag: Bostadstillägg till pensionärer () samordnas enligt nuvarande regler med bostadsbidrag till barnfamiljer. Samordningen görs så att den bostadskostnad som skall ligga till grund för BTP minskas med det bostadsbidrag som betalas ut. I och med ål- derspensionsreformen har BTP reformerats och de nya reglerna gäller fr.o.m. . I propositionen Reformerade regler för bo- stadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140) anfördes att bo- stadsstöden även fortsättningsvis bör samordnas men att samordningen principiellt borde vara den omvända, dvs. att bostadsbidraget samordnas med BTP. För en omvänd samordning talar att bostadstillägget är av grundskyddskaraktär medan bostadsbidraget är ett högkostnadsskydd och att det därför är rimligt att ett grundskydd betalas ut först och att det är högkostnadsskyddet som samordnas med detta. Ett ytterligare skäl är att bostadsbidraget beviljas preliminärt, med en slutlig avstämning efter taxeringen, medan BTP beviljas slutligt. Regeringen gjorde bedömningen att konsekvenserna av en omvänd samordning borde utredas och lämnade därför inget förslag om samordning av bostadsstöden i propositionen. Regeringen gav därefter () i uppdrag att lämna förslag till regler för en samordning av bostadsbidrag med BTP. Därvid skulle också konsekvenserna av en sådan samordning belysas. RFV redovisade uppdraget i en skrivelse (S2001/11267/SF). I skrivelsen lämnar RFV ett förslag till samordning i enlighet med uppdraget samt ett alternativt förslag som innebär att möj- ligheten att få både bostadsbidrag och BTP slopas. Det huvudsakliga motivet för det senare förslaget är att reglerna och hanteringen därmed blir enklare. Regeringen anser i likhet med vad som anförs i propositionen att det finns skäl för att i vissa fall kunna få bostadsstöd från båda systemen. Att slopa denna möjlighet skulle förvisso förenkla systemen, men fördel- ningsskälen väger enligt regeringens mening tyngre. Det förslag till omvänd samordning som RFV har utformat medför vissa omfördelningar. Det är främst hushåll med ensamstående med barn som får förbättringar medan försämringar i första hand drabbar sambo- hushåll. Därutöver innebär förslaget ökade försäkringskostnader på . Regeringen gör bedömningen att omfördelningarna som uppkommer Prop. 2001/02:119 av den omvända samordningen som regel är begränsade. som uppkommer är därutöver ur fördelningssynpunkt ofta positiv. Regeringen anser dock att värdet av en sådan samordning som redovisas i rapporten inte uppväger de ökade försäkringskostnaderna och avser där- för inte att föreslå att samordningen skall göras i enlighet med RFV:s förslag. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att den samordning som gäller även skall gälla i det reformerade systemet efter 2002. Det innebär att BTP skall samordnas med bostadsbidraget på så sätt att bostadskostnaden skall reduceras med det preliminära bostadsbidrag som betalas ut när BTP beräknas. Förmögenhet över en viss gräns påverkar BTP. Enligt de regler som gäller fr.o.m. skall förmögenheten beräknas till det värde som gällde året före det år som bostadstillägget avser. Syftet med detta är att det är den senast avstämda uppgiften som skall användas när BTP beräknas. BTP får enligt de nya reglerna beviljas framåt men även kan bli aktuella. Eftersom BTP kan beviljas och sträcka sig , kommer ett beslut ofta att sträcka sig över ett årsskifte. En strikt till- lämpning av bestämmelsen om beräkning av förmögenhet skulle därför bli att BTP i många fall skulle behöva prövas om trots att beslutet avser . En sådan tillämpning skulle motverka syftet med de tidsbegränsade besluten och skulle komplicera hanteringen. Regeringen föreslår därför att bestämmelsen ändras så att förmögenheten beräknas till det värde som gällde året före det år som ansökan lämnas. Konsekvensen av förslaget är att den fastställda förmö- genhetsuppgiften inte ändras även i de fall beslutet sträcker sig över årsskifte och det därigenom finns en senare förmögen- hetsuppgift. Förmögenhetsuppgiften blir således under vissa perioder äldre än med oförändrade regler. I de fall det är fråga om förmögen- heter av större betydelse eller av föränderlig karaktär torde dock den pe- riod besluten gäller komma att anpassas till detta. Normalt bör därför för- slaget inte leda till några påtagliga skillnader för det BTP som betalas ut. Vid beräkning av bostadskostnad skall i vissa fall även hänsyn tas till hemmavarande barns andel av bostadskostnaden. Förutsättningarna för detta är att barnet inte har fyllt eller får studiehjälp eller förlängt barnbidrag samt att barnet inte är självförsörjande. Regeringen föreslår här ett förtydligande av reglerna såtillvida att beräkningen av bostads- kostnad för makar skall avse makarnas gemensamma bostadskostnad, in- klusive hänsyn till hemmavarande barns del av bostadskostnad. Vardera makens bostadskostnad bestäms sedan till hälften av deras gemensamma bostadskostnad. 6.2Bostadstillägg för boende i tvåbäddsrum Regeringens bedömning: Bostadstillägg bör även fortsättningsvis kunna lämnas för boende i tvåbäddsrum. regeringens bedömning: Med nuvarande regler lämnas till pensionärer () för boende i särskild boendeform för boende i en- och tvåbäddsrum. En förutsättning är dock att det finns en fastställd bostadskostnad. Reglerna har funnits i sin nuvarande form och har sin grund i att boende i särskild boendeform skulle jämställas med annat boende. Därmed betraktas boende i tvåbäddsrum som en bostad. Något krav på att boendet skall vara eget finns inte i reglerna för BTP. I den proposition som låg till grund för de nuvarande reglerna (prop. 1993/94:173 Bostadstillägg till pensionärer) förs ett resonemang om vilka boendeformer som bör berättiga till BTP. Gränsen drogs så att två- bäddsrum berättigar till BTP, men inte flerbäddsrum. Rent principiellt, sägs i propositionen, bör pensionären av socialpolitiska skäl ha ett eget rum. Detta talar för att detta också skall vara ett krav för rätt till BTP. Att tvåbäddsrum ändå accepterades för rätt till BTP berodde på att det fanns personer som av skilda orsaker inte vill bo ensam i ett rum. Dessutom var det brist på enbäddsrum och det ansågs därför tveksamt att neka BTP när något alternativ till tvåbäddsrum inte alltid fanns. I propositionen Reformerade regler för bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140) noterades att frågan om rätt till BTP för boende i tvåbäddsrum principiellt kan ifrågasättas, men att frågan behöver bere- das ytterligare och att regeringen avsåg att återkomma i frågan under vå- ren 2002. I direktivet Boendebegreppet i de särskilda boendeformerna för äldre samt avgifterna för sådant boende och deras effekter (dir. 1997:111) sa- des bland annat att utredaren skulle överväga vilka krav som skulle stäl- las för att ett boende i särskild boendeform skulle berättiga till BTP. I Betänkande av Boende- och avgiftsutredningen (SOU 1999:33) togs ställning för att boende i tvåbäddsrum även fortsättningsvis borde berät- tiga till BTP. Remissinstanserna lämnade i stort sett inga kommentarer om förslaget. Någon enstaka remissinstans kommenterade frågan och då med synpunkten att sådant boende inte är att anse som en bostad och därmed inte bör grunda rätt till BTP. Mot bakgrund av utredningens för- slag och remissinstanserna fann regeringen inga övertygande skäl för att ändra gällande regler. Regeringen har i andra sammanhang verkat för att minska antalet två- och flerbäddsrum till förmån för enbäddsrum. Stimulansbidrag har beta- lats ut för ny- och ombyggnad av äldrebostä- der. har bedömt att ca 2 750 två- och flerbäddsplatser har för- svunnit genom ombyggnad. Nettotillskottet till följd av nybyggnation be- räknas till 2 800 platser. De bostäder och platser som byggts om har ökat i standard och modernitet. Det bör emellertid finnas två- bäddsrum även i fortsättningen, eftersom alla inte önskar bo i eget rum. Antalet pensionärer som får BTP för boende i tvåbäddsrum är för när- varande 1 266. Antalet har minskat eftersom tvåbädds- och flerbäddsrum successivt minskar i antal. Principiellt gäller fortfarande att det är tveksamt om boende i två- bäddsrum är ett sådant boende som bör berättiga till BTP. Reglerna för BTP ställer i och för sig inga formkrav på att det skall vara ett eget bo- ende eller att bostaden skall vara utformad på ett visst sätt det räcker att pensionären bor där och har en fastställd bostadskostnad. Det enda un- dantaget är för flerbäddsrum i särskild boendeform. Regeringen anser emellertid att det fortfarande finns skäl för att lämna Prop. 2001/02:119 BTP för boende i tvåbäddsrum eftersom alla inte önskar eget rum. t.ex. rimligt att två makar som delar rum bör få BTP, dvs. omvänt vore det orimligt att makarna var tvungna att bo i var sitt enkelrum för att få BTP. Även andra personer kan vilja dela rum. Det skulle t.ex. kunna vara två syskon eller personer som i ett visst skede helt enkelt inte vill vara ensamma. Sammanfattningsvis är det rimligt att BTP skall kunna lämnas för boende i tvåbäddsrum åtminstone när båda har valt detta. En sådan avgränsning i reglerna är dock tveksam, eftersom det fria valet kan kän- nas påtvingat särskilt som ett fritt val innebär en ekonomisk vinst för pensionären. Svårigheten med avgränsningen talar därför för att alla som bor i tvåbäddsrum härvidlag bör behandlas likvärdigt. Regeringen gör därför bedömningen att BTP även fortsättningsvis bör kunna lämnas för boende i tvåbäddsrum. 7.1Avskaffande av det särskilda grundavdraget Regeringens förslag: Det särskilda grundavdraget för folkpensionärer avskaffas fr.o.m. . Skälen för regeringens förslag: Enligt de av godtagna rikt- linjerna för det reformerade ålderspensionssystemet skall de särskilda skattereglerna för pensionärer avskaffas. Pensioner skall beskattas i samma ordning som förvärvsinkomster. Alla personer som uppbär ålderspension, efterlevandepension till vuxna eller förtidspension från folkpensioneringen berörs av detta. Den bosättningsbaserade folkpensionen, pensionstillskottet och det särskilda grundavdraget ersätts med en bruttoanpassad pension och förtidspensio- nen ersätts med sjukersättning eller aktivitetsersättning. För den som för år hade rätt till någon ersättning för vilken särskilt grundavdrag kunde beräknas och som erhåller denna ersättning retroaktivt, 2003 eller senare, kan förslaget få negativa konsekvenser. Detta beror på att kontantprincipen gäller vid beskattning av förvärvsin- komster, dvs. inkomsten beskattas det år den betalas ut. De nu angivna konsekvenserna är dock inte av den arten att de motiverar ett avsteg från den grundläggande kontantprincipen. Regeringen föreslår därför att det särskilda grundavdraget avskaffas fr.o.m. . Fastställande av balanstalet förtydligande Regeringens förslag: I ikraftträdande- och övergångsbestämmelsen till lagen (2001:222) om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrun- dad ålderspension skall det anges att beräkningen av balanstal skall basera sig på de förhållanden som råder . förtydligande skall också göras i 1 kap. 5 b § lagen om inkomstgrun- En följdändring görs även i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift och lagen (2000:981) om fördelning av Skälen för regeringens förslag: Enligt beslut skall för år 2003 och därpå följande år regeringen fastställa ett balanstal (prop.200001:70, bet. 2000/01:SfU 13, rskr. 2000/01:210). Detta tal, som beräknas av , är ett mått på den ekonomiska ställningen i ålderspensionssystemets fördelningsdel. reformerade ålderspensionssystemet träder i full funktion 2003 och balanstal beräknas bör det också klart framgå att det underlag som ligger till grund för beräkningen av balanstal skall basera sig på de förhållanden som råder , det vill säga när systemet har trätt i full funktion. I klargörande syfte bör därför ett uttryckligt stadgande härom föras in i ikraftträdande- och övergångsbestämmelsen till lagen (2001:222) om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. När det gäller beräkningen av avgiftsinkomsterna enligt 1 kap. 5b § la- gen om inkomstgrundad ålderspension bör det på ett klarare sätt anges mellan vilka år förändringen av det allmänna prisläget skall mätas och som det framräknade värdet skall omräknas med. mellan det tredje och andra året före det år balanstalet avser. En följdändring bör göras i lagen (1998:676) om statlig ålderspen- sionsavgift och lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter. ringen görs endast på grund av att de medel som Premiepensionsmyn- digheten tillfälligt förvaltar placeras på an- nat sätt än vad som gäller. 7.3Vissa bestämmelser angående beräkning av garantipension för personer födda eller tidigare Regeringens förslag: Ålders-, efterlevande- och förtidspension som betalas ut enligt utländsk lagstiftning samt utländsk tjänstepension skall om den är skattepliktig i ingå i underlaget för beräkning av garantipension för personer som är födda eller tidigare. För personer som bor utomlands skall pension ingå i under- laget om den är skattepliktig enligt lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. Skälen för regeringens förslag: I underlaget för beräkning av garanti- pension för personer födda eller tidigare ingår pension enligt ut- ländsk lagstiftning samt utländsk tjänstepension. stämmelse till lagen om garantipension skall utländsk pension som har börjat betalas ut före utgången av 2002 ingå i underlaget endast om den är skattepliktig i eftersom det endast är sådan pension som på- verkar det särskilda grundavdraget. Utländsk pension som beviljas senare skall emellertid ingå i underlaget även om den inte är skattepliktig på samma sätt som gäller för personer födda eller . I samband med det fortsatta arbetet med det reformerade ålderspen- sionssystemet har det emellertid visat sig medföra administrativa kom- plikationer att på detta sätt ha olika regler för vilken utländsk pension som skall ingå i underlaget för beräkning av garantipension för personer Prop. 2001/02:119 födda eller tidigare. Eftersom garantipensionen för dessa ålders- grupper är utformad för att ersätta bland annat särskilt grundavdrag för pensionärer, , talar också, enligt regeringens uppfattning, detta för att endast skattepliktig utländsk pension skall ingå i underlaget även om den börjar utges . Regeringen föreslår därför att utländsk tjänstepension samt ålders-, efterlevande- och förtidspension enligt ut- ländsk lagstiftning skall ingå i beräkningsunderlaget för garantipension för personer födda eller tidigare enbart om pensionen är skatteplik- tig i . För den som är bosatt i är det numera de uppgifter som fram- går av taxeringen som ligger till grund för beräkningen av garantipensio- nen. Pensionsinkomsterna för den som är bosatt utomlands och omfattas av lagen om särskild inkomstskatt taxeras emellertid inte i . Övervägande skäl talar för att även dessa pensionsinkomster skall ingå i underlaget för beräkning av garantipension. Regeringen föreslår därför att pensionsinkomster som är skattepliktiga enligt lagen om särskild in- komstskatt för utomlands bosatta skall ingå i underlaget för beräkning av garantipension för personer som är födda eller tidigare. 7.4Beräkning av garantipension för personer födda eller 1937 Regeringens förslag: För personer födda skall det belopp som betalades ut i tjänstepension samt ålders-, efterlevande- och förtids- pension enligt utländsk lagstiftning för ingå i underla- get för beräkning av garantipension , sedan beloppet räknats upp till ett årsbelopp. För personer som är födda skall motsva- rande belopp som betalades ut för 65-årsmånaden ingå i underlaget, sedan det räknats upp till ett årsbelopp. Om ålders-, efterlevande- eller förtidspension enligt utländsk lag- stiftning eller tjänstepension beviljas senare än för den som är född eller senare än 65-årsmånaden för den som är född , skall i stället det belopp som avser den första månad som tjäns- tepension eller pension enligt utländsk lagstiftning betalades ut ingå i beräkningen, sedan beloppet räknats upp till ett årsbelopp. För den som är född skall, i princip, samma belopp ingå i be- räkningen av garantipension . Skälen för regeringens förslag: Tjänstepension samt ålders-, efterle- vande- och förtidspension enligt utländsk lagstiftning ingår i underlaget för beräkning av garantipension till ålderspension för personer födda eller tidigare. Enligt gällande bestämmelser är det tjänstepen- sionen enligt den senaste taxeringen som skall användas vid beräkningen. Enligt förslag i denna proposition skall detsamma gälla för pension som betalas ut enligt utländsk lagstiftning. Att helt använda sig av de uppgifter som framgår av taxeringen är, en- ligt regeringens mening, inte lämpligt . nämligen taxeringen uppgifter om tjänstepension och pension enligt ut- ländsk lagstiftning med ett helt årsbelopp för alla som är födda och som har gått i pension fr.o.m. den månad de fyllde . 2001/02:119 baseras emellertid garantipensionen på taxeringen för inkomstår 2001. Taxeringen saknar då i de flesta fall helt uppgifter om belopp om tjänste- pension och pension enligt utländsk lagstiftning för dem som är födda , medan det för dem som är födda ingår ett belopp som inte är ett helt årsbelopp. baseras garantipensionen på taxeringen för , vilket innebär att taxeringen för dem som är födda inte alltid avser ett helt årsbelopp. Enligt en övergångsbestämmelse i lagen om garantipension skall det belopp som betalas ut i tjänstepension för ingå i beräk- ningsunderlaget för dem som är födda och 1937. För att garantipensionen för de ålderspensionärer som är födda eller 1937 skall beräknas på rätt underlag måste försäkringskassorna hämta in uppgifter om tjänstepension och pension enligt utländsk lag- stiftning på annat sätt, eftersom dessa inte framgår av taxeringen. RFV har i en skrivelse påtalat de administrativa svårigheterna med att använda oktoberbeloppet, eftersom det ger en för inhämtande av uppgifter från de försäkrade. RFV har i stället förordat en annan lösning. Regeringen föreslår mot bakgrund av detta vissa justeringar. Regeringen föreslår att det belopp som betalades ut för i tjänstepen- sion samt ålders-, efterlevande- och förtidspension enligt utländsk lag- stiftning skall ingå i beräkningen av garantipension för de per- soner som är födda . För personer som är födda skall motsva- rande belopp som betalades ut för 65-årsmånaden ingå. Om tjänstepen- sion eller pension enligt utländsk lagstiftning har beviljats används i stället beloppet för den första månad som pensionen betalades ut. För den som är född skall, i princip, samma belopp för tjänstepension och utländsk socialförsäkringspension ingå i underlaget för beräkning av garantipension . Utvidgad uppgiftsskyldighet vid garantipension Regeringens förslag: Den som uppbär ålders-, efterlevande- eller förtidspension enligt utländsk lagstiftning eller livränta enligt utländsk yrkesskadelagstiftning skall vara skyldig att lämna uppgift om ersätt- ningens storlek samt namn och adress på utbetalaren till den allmänna Om sådan ersättning är tidsbegränsad, skall detta Den som är född eller tidigare och som vid utgången av 2002 uppbär folkpension i form av ålderspension skall på begäran lämna När det gäller utländsk pension gäller uppgiftsskyldig- heten endast om pensionen är skattepliktig i . Den som är född 1937 eller tidigare och som uppbär tjänstepension skall på begäran lämna uppgift till om pensionens storlek, utbetala- rens namn och adress samt om pensionen är tidsbegränsad. gäller utländsk tjänstepension gäller uppgiftsskyldigheten endast om pensionen är skattepliktig i . Skälen för regeringens förslag: I lagen om garantipension finns be- stämmelser om den enskildes uppgiftsskyldighet. Den som uppbär ål- ders-, efterlevande- eller förtidspension enligt utländsk lagstiftning är Prop. 2001/02:119 skyldig att lämna uppgift om pensionens storlek till den allmänna försäk- Om pensionen är tidsbegränsad skall även detta anges. För den som är född eller tidigare och uppbär folkpension vid utgången av 2002 skall sådan uppgift lämnas senast den tidpunkt regeringen före- skriver. Den som är född eller tidigare och uppbär tjänstepension är även skyldig att på begäran lämna uppgift om tjänstepensionens storlek. Det har framkommit att även behöver uppgifter om namn och adress på utbetalaren för att snabbt kunna fastställa ett korrekt beräkningsunderlag. Regeringen föreslår därför att uppgiftsskyldigheten utvidgas så att den även gäller uppgift om namn och adress på den som betalar ut pension enligt utländsk lagstiftning och livränta enligt utländsk yrkesskadelag- stiftning. Till den som är född eller tidigare och som vid utgången av 2002 uppbär folkpension skall garantipensionen betalas ut utan ansö- kan och skall basera sig på de belopp som framgår av taxeringen. Endast i de fall som beskrivs i avsnitt 7.4 eller när en pension tillkommer, upphör eller minskar kan det bli aktuellt att använda andra uppgifter. Regeringen gör därför den bedömningen att samma regler om upp- giftsskyldighet för uppgifter om utländsk socialförsäkringspension bör gälla för personer födda eller tidigare och som vid utgången av 2002 uppbär folkpension, som gäller avseende uppgifter om tjänstepen- sion för den som är född eller tidigare dvs. uppgift skall endast lämnas på begäran av . Detta innebär att den som är född eller tidigare och som vid ut- gången av 2002 uppbär folkpension i form av ålderspension skall på be- gäran vara skyldig att lämna uppgift till den allmänna om namn och adress på utbetalaren av pension och livränta enligt ut- ländsk lagstiftning. Den som är född eller tidigare och som uppbär tjänstepension skall på begäran även lämna den allmänna försäkringskas- san uppgift om tjänstepensionens storlek, utbetalarens namn och adress samt om pensionen är tidsbegränsad. Då det enbart är utländsk pension som är skattepliktig i som skall samordnas med garantipensionen för dem som är födda eller tidigare föreslår regeringen att uppgifts- skyldigheten för dessa personer begränsas till att endast omfatta pension som är skattepliktig i . 7.6Övriga följdändringar och rättelser Regeringens förslag: Följdändringar görs i vissa lagar med anledning av reformeringen av pensionssystemen. Därutöver görs rättelser av enklare art i vissa lagar. Utöver de förslag till ändringar som har tagits upp under övriga avsnitt har följdändringar och rättelser i tidigare beslutade ändringar gjorts i ett antal lagar. Respektive följdändring och rättelse kommenteras i författ- ningskommentaren. Förslag till ändringar finns i följande lagar och para- grafer. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän för- 3 kap. 2 b § Lag om ändring i lagen (2001:489) om ändring i 9 kap. 4 § lagen (1962:381) om allmän försäkring Lag om ändring i lagen (2002:000) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Lag om ändring i lagen (1997:297) om försöksverk- samhet med samtjänst vid medborgarkontor Lag om ändring i lagen (2001:492) om ändring i 3 kap. 6 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension Lag om ändring i lagen (1998:702) om garantipen- 3 kap. 2 och 3 §§ Lag om ändring i lagen (2000:461) om efterlevande- 4 kap. 9 § pension och efterlevandestöd till barn 6 kap. 6 och 19 §§ Lag om ändring i lagen (2002:000) om ändring i 7 kap. 15 § lagen (2000:461) om efterlevandepension och efter-