prop · GP03100 · 2002-04-15 00:00:00 — minskade det med , till omkring 101 000 helårsekvivalenter. Helårsekvivalenter är ett sätt att räkna antalet socialbidragstagare för att kunna göra jämförelser mellan olika år. Exempel- vis räknas en person som får fullt socialbidrag , men sedan inte uppbär socialbidrag under andra halvan av året, som en halv helårsekvivalent. Den ekonomiska politiken har medfört en minskning av socialbidragsberoendet. Social- styrelsens senaste statistik visar att de totala kostnaderna för socialbidrag minskade . I diagram 1.8 framgår att antalet socialbidragstagare, liksom kostnaderna för socialbidragen, minskat stadigt . Andelen nya social- bidragshushåll var 2000 den lägsta noteringen . Prognosen pekar på ytterligare minskningar. Diagram 1.8 Helårsekvivalenter och totala socialbidragskostnader-prognos . 2 Förslag till riksdagsbeslut såvitt avser den ekonomiska politiken och budgetpolitiken 1.godkänner det förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringen förordar (kapitel 1), 2.godkänner det förslag till riktlinjer för budgetpolitiken som regeringen förordar (avsnitt 4.1 och 4.3), 3.antar regeringens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen (avsnitt 3.1 och 6.4), såvitt avser tilläggsbudget till statsbudgeten för 4.antar regeringens förslag till lag om rätt för kommuner att ge stöd till åtgärder i vissa investeringsprogram (avsnitt 3.2 och 7.2.17), 5.godkänner att staten förvärvar fastigheten 4 i och godkänner en ny investeringsplan för i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 7.2.2), 6.godkänner att det bolag som har i uppgift att utveckla försvarsfastigheter även skall få förvärva och utveckla kommunala bostadsfastigheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 7.2.2), 7.bemyndigar regeringen att , för det under utgiftsområde 6 Totalförsvar uppförda ramanslaget 6:21 Civilt försvar, besluta om avtal och beställningar av- seende beredskapsåtgärder och andra åtgärder som syftar till motstå svåra påfrestningar på samhället i fred, vilka inklusive tidiga gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2002 (avsnitt 7.2.5), 8.bemyndigar regeringen att , för det under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppförda reservationsanslaget 8:1 Biståndsverksamhet, göra utfästelser och åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 26 efter 2002 (avsnitt 7.2.6), 9.bemyndigar regeringen att , för det under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppförda reservationsanslaget 9:2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och export- kreditgarantier, ställa ut garantier för finansiellt stöd till länder i som inklusive tidigare ställda garantier uppgår till ett belopp om högst (avsnitt 7.2.6), 10.bemyndigar regeringen att , för det under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar uppförda ramanslaget 12:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar, ingå ekono- miska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst (avsnitt 7.2.7), 11.godkänner att från det under utgifts- område 13 Arbetsmarknad uppförda ramanslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för förskotts- utbetalningar får göras i de fall som regeringen förordar (avsnitt 7.2.10), 12.bemyndigar regeringen att till ett belopp om högst ställa ut kreditgarantier för bostadsföre- tag i samband med obeståndshantering i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 7.2.15), 13.bemyndigar regeringen att , för det under utgiftsområde 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning och bygg- ande uppförda ramanslaget 31:7 Invester- ingsbidrag för anordnande av bostäder för studenter, besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst (avsnitt 7.2.15), 14.bemyndigar regeringen att , för det under utgiftsområde 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning och bygg- ande uppförda ramanslaget 31:12 Inves- teringsbidrag för nybyggnad av hyres- bostäder, besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2 under 2003-2006 (avsnitt 7.2.15), 15.bemyndigar regeringen att vidta de åtgärder i fråga om omstruk- turering av kommunala bostadsföretag som regeringen förordar (avsnitt 7.2.15), 16.godkänner att från det under utgift- sområde 19 Regional utjämning och utveckling uppförda ramanslaget 33:6 Europeiska regionala utvecklingsfonden förskottsutbetal- ningar får göras i de fall som regeringen förordar (avsnitt (7.2.16), 17.bemyndigar regeringen att , för det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda ram- anslaget 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning, ingå ekonomiska förpliktelser i samband med planering, upphandling och genomförande av forskningsprojekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst , högst , högst 75 000 000 kronor , högst och högst 40 000 000 (avsnitt 7.2.17), 19.godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 21 Energi- politik uppförda ramanslaget 35:4 Åtgärder för effektivare energianvändning (avsnitt 7.2.18), 20.bemyndigar regeringen att låta Riksgälds- kontoret ställa ut en kreditgaranti på högst för åtagande gentemot (avsnitt 7.2.19), 21.bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 7.2.19), 22.bemyndigar regeringen att , för det under utgiftsområde 22 Kom- munikationer uppförda ramanslaget 36:13 Rikstrafiken: Trafikupphandling, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 3 under 2003-2008 (avsnitt 7.2.19), 23.bemyndigar regeringen att , för det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda ramanslaget 42:3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder, fatta beslut som inklusive tidigare gjorda 24.godkänner att från det under utgifts- område 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda ramanslaget 43:10 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. förskottsutbetalningar får göras i de fall som regeringen förordar (avsnitt 7.2.20), 25.godkänner att från det under utgifts- område 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda ramanslaget 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur förskottsutbetalningar får göras i de fall som regeringen förordar (avsnitt 7.2.20), 26.godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner uppförda reserva- tionsanslaget 91:2 Bidrag för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting (avsnitt 7.2.22), 27.godkänner ändrade ramar för utgifts- områden samt anvisar ändrade och nya anslag i enlighet med specifikation i tabell 2.1. Tabell 2.1 Specifikation av ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag för Stöd till politiska partier Skatt, tull och exekution Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande Funktionen Försörjning med industrivaror Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst Funktionen Ordning och säkerhet Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. Styrelsen för psykologiskt försvar Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Offentligt biträde i utlänningsärenden Utresor för avvisade och utvisade Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till hälso- och sjukvård P R OP. 2 0 01 / 0 2: 1 0 0 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Sjukpenning och rehabilitering m.m. Särskilda insatser för arbetshandikappade Ombudsmannen mot diskriminering pga sexuell läggning Bidrag till den särskilda vuxenutbildningsinsatsen Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning Tekniska högskolan: Grundutbildning Högskolan på : Grundutbildning Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Allmän miljö- och naturvård för miljö, areella näringar och Bidrag för att minska elanvändning Skydd för småskalig elproduktion Ersättning till viss kanaltrafik m.m. Ersättning till för alarmeringstjänst Informationsteknik: Telekommunikation m.m. Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda Allmänna bidrag till kommuner Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting Summa anslagsförändring på tilläggsbudget Regeringen har följande förslag till lagtext. 3.1Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs att tilläggsbestämmelserna 4.6.7 och 5.12.1 riksdagsordningen1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse skall bereda ärenden om den militära och i den mån sådana ärenden inte tillhör något annat utskotts beredning den civila delen av totalförsvaret samt ärenden om samordningen inom totalförsvaret. skall även bereda ärenden om fredsräddningstjänst och . utgiftsområden: 1. utgiftsområden: 1. finansförvaltning, 3. Skatt, tull och finansförvaltning, 3. Skatt, tull och exekution, 4. Rättsväsendet, 5. Internationell samverkan, 6. nationell samverkan, 6. försvar, 7. Internationellt bistånd, 8. beredskap mot sårbarhet, 7. Invandrare och flyktingar, 9. nationellt bistånd, 8. vård, sjukvård och social omsorg, 10. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och social omsorg, 10. 1Rikdagsordningen omtryckt 1998:1450. 2Senaste lydelse 2001:581. trygghet vid ålderdom, 12. handikapp, 11. nomisk trygghet för familjer och barn, 13. Arbetsmarknad, 14. trygghet för familjer och barn, 13. betsliv, 15. Studiestöd, 16. Arbetsmarknad, 14. fritid, 18. medier, trossamfund och fritid, 18. Regional utjämning och utveckling, ning och byggande, 19. Allmän miljö- och naturvård, 21. Allmän miljö- och naturvård, 21. Jord- och skogsbruk, fiske med Energi, 22. anslutande näringar, 24. Jord- och skogsbruk, fiske med Allmänna bidrag till kommuner, anslutande näringar, 24. Statsskuldräntor m.m. och 27. Allmänna bidrag till kommuner, Avgiften till Europeiska gemen- Statsskuldräntor m.m. och 27. Avgiften till Europeiska gemen- Beslut i fråga om vilka ändamål och verksamheter som skall innefattas i ett utgiftsområde fattas i samband med beslut med anledning av den ekonomiska vårpropositionen. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om statsbudgeten . 3.2Förslag till lag om rätt för kommuner att ge stöd till åtgärder i vissa investeringsprogram Härigenom föreskrivs följande. En kommun som fått statligt bidrag för åtgärder i lokala investerings- program som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället eller för klimat- investeringsåtgärder får, trots bestämmelserna i kommunallagen (1991:900), använda det för att ge ekonomiskt och annat stöd till enskilda i enlighet med de föreskrifter som gäller för bidraget. Denna lag träder i kraft , då lagen (1997:1323) om rätt för kommuner att ge stöd till åtgärder i lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället skall upphöra att gälla. Budgetpolitiska mål och statsbudgeten 4 Budgetpolitiska mål och statsbudgeten I detta kapitel redovisas de av beslutade budgetpolitiska målen för staten för åren 20022004. Därefter redovisas centrala förutsättningar för budgetberäkningarna, såsom makroekonomiska antaganden samt förslag till nya beslut och tidigare fattade beslut med budgetmässiga konsekvenser. Vidare redogörs översiktligt för stats- budgetens utveckling och för kommunsektorns och ålderspensionssystemets finanser. Slutligen redovisas beräkningen över hela den offentliga sektorns finanser. Beräkningarna baseras på gällande regler och konsekvensberäkningar av fattade eller aviserade beslut. En detaljerad redovisning av statsbudgetens inkomster och utgifter återfinns i kapitel 5 och 6. Beräkningar för de delar av statsbudgeten som varken klassificeras som inkomster eller utgifter (exempelvis myndigheters in- och utlåning i ) redovisas i detta kapitel. Avsnitt 4.1 och 4.3 innehåller regeringens förslag till riktlinjer för budgetpolitiken. Budgetpolitiken är inriktad på två övergripande och fleråriga mål, dels utgiftstaket för staten, dels den offentliga sektorns finansiella sparande (saldomålet). De uppsatta målen har klarats samtliga år. De budgetpolitiska mål som har beslutat ligger fast: 1.De takbegränsade utgifterna skall rymmas inom beslutade utgiftstak för staten. 2.Den offentliga sektorns finansiella sparande skall uppgå till av bruttonational- produkten (BNP) i genomsnitt över en konjunkturcykel. fastställer i förväg ett utgiftstak som sätter en övre gräns för statens utgifter. Regeringen har tidigare lämnat förslag om utgiftstak och saldomål i den ekonomiska vår- propositionen. Med anledning av beslut (förslag 2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23, rskr. 2000/01:274 och 275) kommer utgiftstak och saldomål för det tredje året i stället att föreslås i budgetpropositionen. I budgetpropositionen avser regeringen således att lämna förslag om utgiftstak och saldomål . Regeringen har också tidigare lämnat förslag om en beräkning av utgiftstaket för den offentliga sektorn i den ekonomiska vår- propositionen. Nivån på utgiftstaket för den offentliga sektorn är avgörande för skatteuttaget. Utgiftstaket för den offentliga sektorn utgörs av utgiftstaket för staten samt be- räknade utgifter i kommunsektorn. Regeringen avser att lämna förslag om beräkning av utgifts- tak för den offentliga sektorn i budget- propositionen . Utgiftstaket för staten omfattar dels utgifterna på statsbudgeten exklusive stats- skuldsräntor (utgiftsområde 125 samt 27), dels utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten samt en budgeteringsmarginal. De utgifter som utgiftstaket omfattar benämns takbegränsade utgifter och utgörs av faktiskt förbrukade anslagsmedel, vilket innebär att även myndigheternas utnyttjande av anslagssparande och anslagskredit ingår. Skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna utgör budgeteringsmarginalen. marginalen utgör en buffert mot såväl makro- ekonomisk osäkerhet som den osäkerhet som finns kring redan fattade ekonomiska beslut. Utgiftstaket för staten är ett mycket viktigt budgetpolitiskt åtagande för och regeringen och främjar trovärdigheten i den ekonomiska politiken. Budgetpolitiken blir mer långsiktig och mer förutsägbar genom att ramen för statens utgifter bestäms . Därigenom kan utgiftstaken bl.a. för- hindra att tillfälligt högre inkomster används för att finansiera varaktigt högre utgifter. Genom utgiftstaket ges och regeringen för- bättrade möjligheter till kontroll och styrning över anvisade medel och utgiftsutvecklingen. Utgiftstaket för staten leder även till att behovet av prioriteringar mellan utgiftsområden tydlig- görs, att en utveckling där skatteuttaget måste höjas till följd av bristfällig utgiftskontroll före- byggs och att interna budget- arbete kan styras mer effektivt. Dessutom stärks omvärldens tilltro till den svenska budget- politiken. Ett tak för statens utgifter infördes i samband med förändringarna av budgetprocessen 1997. Utgiftstaket har klarats under samtliga år. var vissa utgiftsbegränsande åtgärder nödvändiga för att undvika över- skridanden. I tabell 4.1 redovisas fastställda utgiftstak för åren 19982001 och utfallet för de takbegränsade utgifterna. blev utgifterna lägre än det fast- ställda utgiftstaket. Tabell 4.1 Utgiftstak för staten Takbegränsade utgifter (utfall) Det andra budgetpolitiska målet, som avser den offentliga sektorns finansiella sparande, omfattar hela den offentliga sektorn som den definieras i nationalräkenskaperna. Förutom staten ingår även ålderspensionssystemet och kommun- sektorn. Den offentliga sektorns finansiella sparande visar den förändring i den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet som beror på reala transaktioner. Finansiella tran- saktioner, såsom köp och försäljning av aktier och andra finansiella tillgångar, påverkar således inte det finansiella sparandet. värdeförändringar på finansiella tillgångar och skulder. Den demografiska utvecklingen kommer att leda till ökade resurskrav på den offentliga sektorn, främst efter 2010. Med ett överskott på av BNP ökar den offentliga netto- förmögenheten vilket förbättrar möjligheterna att möta sådana krav. Tabell 4.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande Målet för den offentliga Målen för den offentliga sektorns finansiella sparande har överträffats med god marginal. En förklaring till det gynnsamma utfallet är att svensk ekonomis potentiella produktionsnivå och därmed BNP-tillväxten har blivit högre än väntat utan att det hotat inflationsmålet. Dessutom har skatteintäkterna blivit högre än förväntat. uppgick över- skottet för den offentliga sektorns finanser preliminärt till ca eller till av BNP, vilket var betydligt högre än målet på . Det höga sparandet beror delvis på periodiseringar och tillfälligt höga skatteinkomster från realisationsvinster till följd av höga aktie- och fastighetspriser. Erfarenheterna av de preciserade budget- politiska målen är mycket goda. De utgiftstak för staten och de årsvisa mål för den offentliga sektorns finansiella sparande som har fastställt för åren 20022004 ligger fast och redovisas i tabell 4.3. Tabell 4.3 Av beslutade budgetpolitiska mål Utgiftstak för staten, miljarder kronor Finansiellt sparande i offentlig sektor, Budgeteringsmarginalerna för åren 19982001 har varit små och är knappa även för åren 2002 2004 då de beräknas uppgå till 2002, 2003 respektive 2004. Budget- eringsmarginalen har därmed minskat med i förhållande till beräk- ningeni budgetpropositionen . är marginalen i stort oförändrad. Beräkningen förutsätter att kraft- fulla och offensiva insatser föreslås för att hejda kostnadsutvecklingen inom utgiftsområde 10 (Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp) i budgetpropositionen . Mot bakgrund av den stora osäkerhet som råder om såväl konjunkturläge som de ekonomiska konsekvenserna av fattade beslut, kommer regeringen att följa utgiftsutvecklingen mycket noga. Finns det risk för att ett beslutat tak för statens utgifter kommer att överskridas, kommer regeringen att vidta sådana åtgärder som den har befogenhet till eller föreslå nödvändiga åtgärder. Utgifts- taken skall . Den konsekvensberäkning som redovisas innebär att den offentliga sektorns finansiella sparande blir något lägre än . Överskottet i de offentliga finanserna beräknas också bli något lägre än 2002. I tabell 4.4 jämförs saldo- utrymmet, dvs. skillnaden mellan det beräknade överskottet i de offentliga finanserna och överskottsmålet, med den budgeteringsmarginal som finns . Ett negativt saldo- utrymme redovisas . Enligt beräkningen i budgetpropositionen uppgick saldoutrymmet dessa år till 4 respektive . Saldoförsämringen beror framför allt på att den offentliga sektorns kapitalinkomster nu förväntas bli lägre. I budget- propositionen angavs att även ett lägre överskott än kan tolereras om konjunkturen skulle bli sämre än väntat. BNP- tillväxten har blivit väsentligt svagare än förväntat. Mot bakgrund av nedrevideringen av den ekonomiska tillväxten bedöms denna av- vikelse vara förenlig med beslut om överskottsmålet. Såväl konjunkturutveckling som bedömningen av de offentliga finanserna är osäkra. Regeringen avser att i budget- propositionen återkomma till frågan om överskottsmålet liksom med förslag om överskottsmål . Tabell 4.4 Saldoutrymme och budgeteringsmarginal Betydande förändringar i förutsättningarna sedan ett utgiftstak fastställts, kan föranleda tekniska justeringar av taket. I samband med budgetpropositionen genomfördes flera tekniska justeringar av utgiftstaket för åren 20022004. tekniska justeringar av utgiftstaket har orsakats av förändringar som inte har någon effekt på utgifterna för den offentliga sektorn eller som inte påverkar den offentliga sektorns finansiella sparande, men som ändå påverkar storleken på de tak- begränsade utgifterna. Regeringen har föreslagit (prop. 2001/02:112) att kommunkontosystemet skall redovisas på statsbudgetens inkomstsida . Från systemet erhåller kommuner och landsting återbetalning av ingående mervärdesskatt i icke- skattepliktig verksamhet. Den avgift som kommuner och landsting betalar till systemet avskaffas. Finansieringen av systemet tas i stället över av staten. Förändringen skall vara kostnadsneutral, vilket sker genom att en nivåsänkning görs av det generella statsbidraget. En teknisk justering av utgiftstaket kommer att göras med motsvarande belopp. Regeringen avser att i budgetpropositionen föreslå en preliminär nivåsänkning av de generella stats- bidragen 2003 baserad på avgiften 2002. En definitiv reglering sker i budgetpropositionen . Höjningen av utjämningsbidraget moti- verar en beräkningsteknisk justering av utgifts- taket, enligt den princip som aviserades ekonomiska vårproposition och tillämpades i budgetpropositionen . Den beräknings- tekniska justeringen skulle innebära en upp- räkning med innevarande år och motsvarande uppräkning av den angivna budgeteringsmarginalen. Regeringen vill be- handla eventuella tekniska justeringar i ett sammanhang och återkommer därför med en samlad bedömning i budgetpropositionen . beräknas utgifts- takets andel av BNP minska från till när hänsyn tas till tidigare tekniska justeringar. har utrymme skapats för redan beslutade eller aviserade utgiftsreformer och skattesänkningar som den offentliga sektorns netto- skuld har kunnat minskas. minskar i relation till BNP bidrar till en successivt minskande utgiftskvot i den offentliga sektorn. Den offentliga sektorns utgifter som andel av BNP beräknas minska från 2004. Detta är mycket betydelsefullt eftersom konsekvensberäkningar av den offentliga sektorns utgifter visar att den demografiska utvecklingen med en ökande andel äldre, kan komma att leda till en stigande utgifts- kvot främst efter innevarande decennium. Tabell 4.5 Utgiftstak för staten Procent av BNP efter 1 För att skapa jämförbarhet över tiden har korrigeringar av utgiftstaken gjorts för de tekniska justeringar som tidigare beslutats om för åren 20012004. De korrigerade utgiftstaken uppgår till 760 och 20002001. Jämfört med beräkningen i budgetpropositionen är utgiftstakets andel av BNP i stort sett oförändrad trots den lägre BNP-tillväxt som förutses för perioden . Detta beror på att BNP i löpande priser ökar ungefär som tidigare förutsetts. Budgeteringsmarginalen skall utgöra en buffert mot såväl makroekonomisk osäkerhet som den osäkerhet som finns kring redan fattade beslut. I betänkandet Utvärdering och vidare- utveckling av budgetprocessen (SOU 2000:61) framhålls att systemet med utgiftstak på det hela taget fungerat väl. Enligt utredningen har dock budgeteringsmarginalen varit för liten i stort sett , vilket medfört extra budgetberedningar i syfte att genomföra utgiftsbegränsande åtgärder. Regeringen anser att systemet med utgiftstak och budgeteringsmarginal på ett väsentligt sätt har bidragit till en förbättrad utgiftskontroll. De utgiftsbegränsande åtgärder som har vidtagits har inneburit att ett överskridande av utgifts- taken har kunnat undvikas, vilket har stärkt förtroendet för budgetpolitiken. har utgiftsbegränsningar som vidtagits i ett sent skede i vissa fall försämrat myndigheternas planeringsförutsättningar. Även det interna lång- siktiga arbetet inom har ibland fått ge vika för mer kortsiktiga insatser som syftat till att klara utgiftstaket. Risken för att utgifterna skall överstiga utgiftstaket skulle kunna reduceras kraftigt om budgeterings- marginalen tillåts vara tillräckligt stor. sidan skulle en allt för stor budgeteringsmarginal kunna leda till att utgiftstaket blev en mjukare budgetrestriktion med mindre styrande effekt på utgiftsutvecklingen.