prop · GP0375 · 2002-03-20 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2001/02:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen . Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redovisning av de beslut regeringen fat- tat med anledning av de riksdagsbeslut som meddelats i skri- velser till regeringen. Redogörelsen omfattar huvudsakligen regerings- beslut 1 januari31 . Vidare lämnar regeringen vissa uppgifter om antalet gällande författ- ningar samt arbetet med regelförenkling, språkvård och det offentliga rättsinformationssystemet. Regelförenkling, språkvård och information om regelverket . Miljö- och jordbruksutskottet . Sammansatta utrikes- och försvarsutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . Sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet . . . . . . . . . . . . . Utdrag ur regeringsprotokollet . . . . . . . . . . . . . . . . Regeringens skrivelse med redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen har regeringen lämnat redogörelser till för vilka åt- gärder regeringen har vidtagit med anledning av olika beslut, senast i skr. 2000/01:75. Redogörelsen är knuten till de skrivelser i vilka meddelar regeringen sina beslut. Redogörelsen upptar samtliga riksdagsskrivelser från det senaste kalenderåret som är ställda till rege- ringen, men även äldre riksdagsskrivelser som inte har rapporte- rats som slutbehandlade av regeringen har tagits med. Utöver själva redogörelsen för riksdagsskrivelsernas behandling har regeringen i de senaste årens skrivelser lämnat redovisningar av regelbe- ståndet och regelregistreringen (senast skr. 2000/01:75 s. 513). Sådana redovisningar lämnades i budgetpropositionerna (t.o.m. i bil. 2 Gemensamma frågor och i bil. 1995 utökades dessutom skrivelsen med informa- tion om regelverket och en redogörelse för det pågående reformarbetet avseende reglers kvalitet och språkvård. har upprättats en ny redogörelse för behand- lingen av skrivelser till regeringen. Den nu sammanställda redogörelsen avser huvudsakligen sådana åtgärder som vidtagits under ti- den 1 januari31 . För att underlätta riksdagsutskottens möjligheter att vid sitt utvärderings- och uppföljningsarbete få en så ak- tuell bild som möjligt har redovisningen fått omfatta även vissa rege- ringsbeslut från tiden efter den egentliga redovisningsperiodens utgång. Detta förfarande har använts om riksdagsskrivelserna därigenom har kun- nat rapporteras som slutbehandlade. Liksom tidigare är redogörelsen uppställd departementsvis , som regel efter det departement riksdagsskrivelsen har ställts till. En sådan princip kan dock inte upprätthållas fullt ut. Vissa departement har upphört eller ändrat namn och även med i övrigt bibehållen departementsorganisation har ärendegrupper flyttats mellan olika departements verksamhetsområden. I sådana fall redovisas riksdagsskrivelserna under de departement som är ansvariga för beredningen av sakfrågorna enligt uppdelningen i bilagan till förordningen (1996:1515) med instruk- tion för (omtryckt och ändrad 2001:833). Inom varje departements område har material grupperats i fyra hu- vudavsnitt, nämligen först de äldre riksmötena, därefter riksmötena /2000 och 2000/01 och sist tiden fram till juluppehållet av det nu pågående /02. Redovisningen omfattar alla till regeringen ställda riksdagsskrivelser fr.o.m. nr 131 /01 t.o.m. nr 137 /02. Redovisningen omfattar vidare de riksdagsskrivelser från tidi- gare riksmöten som inte har redovisats som slutbehandlade. utvärderingen och uppföljningen av beslut tilldrar sig re- geringens åtgärder med anledning av tillkännagivanden till re- geringen ett särskilt intresse. De moment i utskottsbetänkandena som in- nehåller sådana tillkännagivanden utmärks i redovisningen med en aste- risk (*). De departementsvisa avsnitten kompletteras med två register . kronologiskt uppställt och innehåller hänvisningar om var i redogörelsen varje riksdagsskrivelse återfinns, uppgift om vilket riksdagsutskott som berett ärendet och om regeringen har slutbehandlat skrivelsen eller ej. det andra registret, som innehåller samma sakuppgifter, är riksdagsskri- velserna grupperade efter de utskott där ärendena beretts. Ett väsentligt inslag i redogörelsen för behandlingen av riksdagsskri- velserna utgör lagstiftningsärendena och regeringens utfärdande av lagar eller beslut om förordningar. Många av förordningarna är grun- den för en omfattande normgivning på myndighetsnivå. detta sammanhang en aktuell redovisning av regelbeståndet och registre- ringen av regler. Stort avseende fästs vid regelfrågor och konsekvenser av regler. mitten av bedrivs ett omfattande arbete med att ompröva regler i takt med att resultat- och målstyrningen utvecklas. Syftet med detta ar- bete är främst att bättre anpassa reglerna till de aktuella målen för verk- samheterna men även att så långt det går begränsa antalet regler. gelarbetet hör också att få en bättre struktur i reglerna och ett enkelt och Inledningsvis redovisas därför arbetet som rör ling, språkvård och det offentliga rättsinformationssystemet mation om regelverket. Regelförenkling, språkvård och det offentliga rättsinformations- systemet Under tid som ordförandeland i Europeiska unionen , antog vid sina möten i och förnyade slutsatser om vikten av en samlad strategi för arbetet med regel- förenkling. De europeiska förvaltningsministrarna beslutade redan under Frank- rikes ordförandeskap i Europeiska unionen hösten att inrätta den s.k. Mandelkerngruppen, en rådgivande grupp på hög nivå för regel- förenkling. behandlades gruppens slutrapport vid i Laeken. Representanter från gruppen presenterade dessut- om sitt arbete för . Kommissionen skall enligt uppgift vara klar med en handlingsplan för regelförenkling . , rådet och kommissionen har avtalat om gemen- samma riktlinjer för gemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet. har avtalet kompletterats med en praktisk handledning om hur lagstiftningen bör utformas. Handledningen har översatts till samtliga medlemsspråk. Europeiska unionen bedriver regelförenkling inom ett särskilt program som kallas för SLIM (Simpler Legislation for the Internal Market). Inom ramen för SLIM har en översyn gjorts av direktivet om radioaktivt avfall, kosmetikadirektivet och direktivet om standarder för livsmedelssäkerhet. Grupperna som behandlar restnivåer för bekämpningsmedel (standarder för livsmedelssäkerhet) och transporter av radioaktivt avfall är färdiga med sina slutsatser och rekommendationer. Gruppen som behandlar kos- metikadirektivet skall komma med sina rekommendationer före utgången av . till kommissionens rådgivande kom- mitté för den inre marknaden (IMAC) behandlar frågor om regelförenk- ling på gemenskapsnivå. IMAC har utgjort ett värdefullt fo- rum för diskussioner om olika initiativ till regelförenkling. De s.k. företagspanelerna, som består av företag i respektive medlems- stat, tar ställning till vilka anpassningskostnader och administrativa bör- dor som kan bli följden av ett lagförslag. Svenska företag har haft möjlighet att skicka in sina synpunkter på ett förslag om elektromag- netisk kompatibilitet. Representanter från näringslivet anser att panelerna fungerar bra. Kommissionen har uppmärksammat hur panelerna i är organiserade eftersom antalet svar från är högt jämfört med andra medlemsstaters. Kommissionen har även väckt frågan om att orga- nisera europeiska företagspaneler för att få till stånd ett snabbare remiss- förfarande. Kommissionen har tagit fram ett förslag om krav på konsekvensanalys när ett förslag om nationella tekniska föreskrifter skall anmälas till kom- missionen i enlighet med direktiv /34/EG. inställning har hit- tills varit positiv, inte minst för att arbetet med konsekvensanalyser kan få genomslag på den nationella nivån. Inom bedrivs regelreformarbete i den s.k. 2001/02:75 Committee (PUMA). Arbetet innebär bl.a. djupanalyser av regelhante- ringen i enskilda . påbörjades djupanalyser av , , och . Analyserna skall slutvärderas . kommer djupanalyser att påbörjas beträffande och . deltar liksom tidigare i analysarbetet och granskningen av rapporterna. Vad gäller regelförenklingsarbetet inom landet kan följande sägas. Enligt förordningen (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av re- glers effekter för små företags villkor (SimpLexförordningen) skall samt- liga förslag som kan ha effekt på små företags villkor föregås av en kon- sekvensanalys. På initiativ av Simplex i utfördes 54 konsekvensanalyser marsdecember 2001 avseende regler som har beslutats eller föreslagits av regeringen. ändra- des eller drogs förslag tillbaka. Det ställs samma krav ur småföretagar- perspektiv på regler som läggs fram eller beslutas av regeringen och re- gler som beslutas av förvaltningsmyndigheter under regeringen. Regeringen har i skrivelsen Regeringens redogörelse för regelförenk- lingsarbetet med särskild inriktning på små företag (skr. 2000/2001:143) för redogjort för de mål som regeringen satt upp för arbetet. Ändamålsenliga regler skall uppnås på enklast möjliga vis, de admini- strativa bördorna för företag och de konkurrenssnedvridande effekterna skall minska. Det övergripande målet för regeringens arbete är att minska den administrativa bördan väsentligt för de små företagen inom en treårs- period. Förvaltningsmyndigheterna under regeringen skall före rapportera till regeringen om sitt arbete med konsekvensanalyser av reglers effekter för små företags villkor. Flertalet myndigheter uppger att SimpLexförordningen är ett bra stöd i arbetet med förbättrade konse- kvensanalyser. Förordningen har även inneburit ytterligare uppmärk- samhet för de små företagens villkor. Utkast till kommittédirektiv skall beredas gemensamt med Simplex. Det är av stor vikt att genomarbetade konsekvensanalyser utförs av kommittéer eller särskilda utredare. En konsekvensanalys bör göras så ti- digt som möjligt eftersom det då finns möjligheter att ompröva förslagen. Femton av de kommittéer eller särskilda utredare som har tillsatts skall i samarbete med för regelgranskning gö- ra särskilda konsekvensanalyser av sina förslag. Regeringen har givit sex myndigheter i uppdrag att inkom- ma med förslag till regelförenklingar. Förslagen skall utarbetas i samråd med representanter för små företag och kommer att redovisas till rege- ringen . SimpLex har anordnat utbildning för , vis- sa övriga myndigheter och utredningsväsendet, om hur man gör konse- kvensanalyser. Språkvård för bättre offentliga texter Ett klart och enkelt språk är avgörande för regelkvaliteten och för en väl fungerande kommunikation mellan myndigheter och medborgare. I finns språkexperter knutna till granskningsverksamheten i . De arbetar, förutom med den språkliga granskningen av bl.a. lag- och förordningstexter, även med rådgivning, utbildning och annan vägledning i textarbetet främst till skribenter. De medverkar också i de handböcker och promemorior från Statsrådsberedningen där språk- och textfrågor ingår. En språkexpert finns också hos förvaltningsavdelningens enhet kom- mittéservice. Språkexperten ger råd om betänkandenas utformning under hela textproduktionen och kan på så sätt medverka till en hög kvalitet på beslutsunderlagen redan i början av lagstiftningsprocessen. Den femte upplagan av Myndigheternas skrivregler gavs ut . Den finns tillgänglig på webbplatsen Klarspråk under adressen , där också övriga handböcker och promemorior i språkfrågor finns. Klarspråksgruppen (Fi 1994:A) har regeringens uppdrag att främja språkvårdsarbete hos myndigheterna. Gruppen har skapat en växande in- sikt om språkets betydelse för effektiviteten i verksamheterna, för demo- kratin och för rättssäkerheten. Av Klarspråksgruppens verksamhetsberättelse för (dnr Ju2002/1502) framgår att intresset och behovet av språkvård hos myn- digheterna ökar. har några myndigheter som inte ar- betat med språkvårdsarbete, däribland , på eget initiativ startat sådan verksamhet. Förutom på de klarspråksseminarier som gruppen själv arrangerat har ledamöter och sekreterarna i gruppen också föreläst hos en rad myndig- heter vid språkdagar och kurser som dessa arrangerat. Priset Klarspråks- kristallen delades ut vid konferensen öpp- nar , arrangerad i samarbete med . från kommun fick pris för sina mottagaranpassade informationstexter, som snabbt läggs ut på kommunens webbplats, för sina insatser för språkvården hos och för sin information kring premiepensions- valet. Klarspråksbulletinen har utkommit med fyra nummer och Klarspråksgruppens och språkexperternas gemensamma webbplats på Internet utvecklas fortlöpande. Statskontoret redovisade sitt uppdrag att utvärdera be- gripligheten hos myndighetstexter, dels i rapporten väg mot ett bättre myndighetsspråk (Statskontoret 2001:18), dels på ett seminarium med samma rubrik. Statskontoret konstaterar att begripligheten hos myndig- hetstexter har ökat men att mycket återstår att göra, framför allt när det gäller mottagaranpassningen. Ett diagnosinstrument har utvecklats och använts i utvärderingsarbetet. Med hjälp av frågorna i instrumentet skall skribenter själva kunna bedöma och bearbeta sina texter. En särskild webbanpassad version av instrumentet, Klarspråkstestet, håller nu på att utvecklas. Statskontoret föreslår också att det centrala stödet till myndighets- språkvården skall få en fastare organisation och mer resurser än vad den nuvarande Klarspråksgruppen har. Förslaget innebär att det centrala stö- det flyttas till en central myndighet. språket (Ku 2000:06) kommer att behandla Statskontorets förslag i sitt betänkande. språket (dir. 2000:66) har i uppdrag att föreslå ett handlingsprogram som syftar dels till att främja svenska språkets ställning inom olika samhällsområden och inom EU, dels till att alla i oavsett språklig och social bakgrund utifrån sina förutsätt- ningar skall ges likvärdiga möjligheter att tillägna sig svenska språket. Kommittén skall också föreslå en organisation för den svenska språkvår- den i ljuset av de uppgifter som språkvården bör ha. Kommittén skall re- dovisa sitt uppdrag . En utredare inom redovisade sitt uppdrag att prioritera vilka uppgifter inom som är mest angeläg- na att sätta i gång med utgångspunkt i de förslag som lämnades i betän- kandet Svenskan i EU (SOU 1998:114). Med hjälp av enkäter till myn- digheter och departement kom utredaren fram till att följande uppgifter bör prioriteras: ge råd till och ha kontaktmannafunktion för EU:s översättare och svenska tjänstemän som deltar i arbetsgrupper inom EU, särskilt i termfrågor, ge riktlinjer för svenska tjänstemäns språkliga arbete med EG-rättsak- ter, språkligt granska viktigare förslag till rättsakter i svensk översättning, utbilda och informera om behovet av begripliga EU-texter, ta initiativ till, följa och påverka utvecklingsarbete inom EU i syfte att få fram bättre källtexter. Utredaren bedömde att det skulle behövas två heltidstjänster för arbetet. har granskningsenhet fått medel motsvarande en heltidstjänst för att bygga upp verksamheten. Behovet av klara och enkla EU-texter var ett av ämnena på den EG- rättskonferens som och regeringen anordnade under ordföran- deskapet (). Språkexper- terna och Klarspråksgruppen ansvarade för ämnet och ordnade också en utställning på konferensen om klarspråksarbete i och andra län- der. På konferensen presenterades bl.a. rapporten av den engelske språkkonsulten , som har skrivit om ett EG-di- rektiv så att det blir mera överskådligt och lättläst. Rapporten har översatts till alla medlemsspråk och översättningarna kommer att finnas tillgängliga på kommissionens webbplats. Den svenska översätt- ningen finns på webbplatsen Klarspråk. Utvecklingsarbete och exempel av detta slag är viktiga för att visa att det är fullt möjligt och önskvärt att skriva även lagtexter på ett annorlunda sätt än som är brukligt inom de flesta av EU:s medlemsländer. I samarbete med UD gav språkexperterna under ordförandeskapet ut skriften för att tolkas Att skriva för att översättas . Den vänder sig särskilt till personer som deltar i EU-arbetet. Språkexperterna lämnar kontinuerligt synpunkter på EU-dokument, där språkfrågor bör föras fram, t.ex. på kommissionens vitböcker om re- formarbetet och nya styrelseformer inom EU. Det offentliga rättsinformationssystemet (Lagrummet) Det offentliga rättsinformationssystemet (Lagrummet) är under upp- är i huvudsak all information som skall ingå i systemet tillgänglig genom en gemensam ingångssida på Internet I nästa skede skall den information som ingår i systemet bli mer användarvänlig och lättillgänglig för systemets mål- grupper, enskilda och den offentliga förvaltningen. När Lagrummet är färdigt kommer det att innehålla information om allt från lagarnas förarbeten till rättspraxis från såväl domstolar som Föreskrifter från de centrala och regionala myndigheter som har rätt att meddela sådana skall ingå. Även kommunerna och lands- tingen har möjlighet att ansluta sig. Större delen av informationen tillhandahålls utan avgifter vilket är be- tydelsefullt inte minst ur ett demokratiskt perspektiv. Varje offentligt organ som deltar i systemet ansvarar för att informatio- nen sprids elektroniskt, att den är korrekt och aktuell. Det betyder att in- formationen finns i ett stort antal databaser runt om i landet. systemet skall dock med teknikens hjälp finnas tillgängligt för användar- na på ett enhetligt och samlat sätt via en gemensam ingångssida på Inter- För att ett system med så många deltagande myndigheter skall fungera behövs någon form av central samordning och ledningsfunktion. åstadkomma detta har det inrättats ett råd inom med representation för de deltagande myndigheterna. ingår och Statskontoret som permanenta representanter. Ytterligare fem myndigheter ingår i rådet för viss begränsad tid. fram till och med , Riksskatte- verket, , och . representanter för riksdagsförvaltningen i rådet. Antalet gällande grundförfattningar per är 3 406. Av dessa författningar är 1 207 lagar. Motsvarande siffror per var 3 285, varav 1 187 lagar. har EG-direktiv genomförts i 42 ändringsförfattningar (14 lagar och 28 förordningar) och 17 nya grundförfattningar (3 lagar och 14 förordningar) enligt de nothänvisningar som finns på varje författning som innehåller EG-regler. Elektronisk tillgång till EG-rätten finns fram- för allt i databasen (). lägger också ut sina utslag samt EG-fördragen på sin egen webb-plats på Internet REGELBESTÅNDET I SFS under 19702001 5 0 0 0 4 5 0 0 4 0 0 0 3 5 0 0 3 0 0 0 2 5 0 0 2 0 0 0 1 5 0 0 1 0 0 0 Antalet kungjorda grund- och ändringsförfattningar i SFS var Skr. 2001/02:75 1 309. Av dessa författningar var 136 grundförfattningar (37 lagar och 99 Den siffran kan jämföras med 1 477 , 1 434 un- der 1999 och 1 836 . Fördelningen på departementsområde av SFS-författningarna per är följande. Antalet rubriker i myndigheternas regelförteckningar har beräknats till ca 8 200. Det innebär en ökning med ca 300 regel- rubriker innan. Uppgifterna i myndigheternas regelförteck- ningar är fortfarande mycket osäkra. Det är exempelvis inte säkert att be- greppet grundförfattning definieras på samma sätt hos olika myndigheter. Användningen av datateknik blir emellertid allt vanligare också i myn- digheternas interna regelregistrering. Det nya rättsinformationssystemet förutsätter bl.a. att definitionerna i regelförteckningen standardiseras. Allteftersom myndigheternas författningar registreras i det nya rättsinfor- mationssystemet kommer därför uppgifterna att bli mer tillförlitliga. Antal regelrubriker per departementsområde är ungefär följande (avrundade hundratal) Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning 2000/01:KU10 Skrivelsen är slutbehandlad. lade regeringen skrivelsen till handlingarna. 2.nr 234 Granskningsbetänkande . 2000/01:KU20 Skrivelsen är slutbehandlad. lade regeringen skrivelsen till handlingarna. revisorers förslag 2000/01:RR13, . 2000/01:KU2 Skrivelsen är inte slutbehandlad. Mom. 1 om kunskap och samordning samt hanteringen av upp- handlingsärenden och tillämpningen av upphandlingslagen* : Ären- det bereds. Mom. 2 om återrapportering till * : Ärendet bereds. Tilläggsbudget 2 för Prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:FiU11 Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen om ändring av reg- leringsbrev för avseende . Anslag som regeringen disponerar och fördelar revisorers förslag 2000/01:RR14, bet. 2001/02:KU5 Skrivelsen är inte slutbehandlad. Mom. 1 a) om principiella synpunkter på regeringen som bidrags- fördelare *: Ärendet bereds. Mom. 1 b) om behovet av ett bättre beslutsunderlag och en ut- ökad resultatrapportering *: Ärendet bereds. Mom. 1 c) om regeringens bidragshantering*: Ärendet bereds. Mom. 1 d) om att kraven på redovisning och revision behöver skärpas *: Ärendet bereds. Mom. 1 e) om behovet av en samlad översyn av föreskrifter m.m.*: Ärendet bereds. Redogörelse för behandling av skrivelser till regeringen . 2000/01:75, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. lade regeringen skrivelsen till handlingarna. 2001/02:1 utg. område 1, bet. 2001/02:KU1 Skrivelsen är slutbehandlad. Mom. 1 om anslag m.m. under utgiftsområdet b) i berörd del: beslutade regeringen reglerings- brev för anslaget m.m. Lag om fritidsbåtsregister m.m. 1986/87:Kr117 och L613, bet. 1987/88:75 (p. Jo 18), Jo 5), 1989/90:75 (p. Ju 17), 1990/91:15 (p. Ju 80), 1991/92:15 Ju 8), 1992/93:15 (p. Ju 5), 1993/94:15 (p. Ju 5), Ju 5), 1995/96:15 (p. Ju 4) 1996/97:15 (p. Ju 3), 1997/98:75 Ju 3), Ju 2), 1999/2000:75 (p. Ju 2) och 2000/01:75 (p. Ju 2). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Mom. 2 om obligatorisk ansvarsförsäkring för fritidsbåtar *: Rege- ringen avser att besluta direktiv för utredningen om obligatorisk an- svarsförsäkring för fritidsbåtar och ett allmänt fritidsbåtsregister un- der . 2.nr 174 Äktenskapsrättsliga frågor 1988/89:L619, bet. redovisad, se skr. 1991/92:15 (p. Ju 20), 1992/93:15 (p. Ju 13), 1993/94:15 (p. Ju 9), 1994/95:15 (p. Ju 8), 1995/96:15 (p. Ju 5), 1996/97:15 (p. Ju 4), 1997/98:75 (p. Ju 4), 1998/99:75 (p. Ju 3), 1999/2000:75 (p. Ju 3) och 2000/01:75 (p. Ju 3). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Mom. 6 om försäkringsbolags informationsskyldighet *: Frågan be- handlas i departementspromemorian Ny försäkringsavtalslag (Ds 1993:39) som har remissbehandlats. Mycket omfattande ärende. 1989/90:89, bet. redovisad, se skr. 1991/92:15 (p. Ju 35), 1992/93:15 (p. Ju 23), 1993/94:15 (p. Ju 14), 1994/95:15 (p. Ju 13), 1995/96:15 Ju 9), 1996/97:15 (p. Ju 7), 1997/98:75 (p. Ju 7) , 1998/99:75 (p. Ju 5), 1999/2000:75 (p. Ju 5) och 2000/01:75 (p. Ju 4). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Mom. 8 om reklamation* (delvis) och mom. 12 om produktsansva- ret i konsumentköplagen * (delvis): Frågorna behandlas i betänkan- det Nya konsumentregler (SOU 1995:11) som har remissbehand- lats. De har också samband med EG-direktivet om försäljning och garantier avseende konsument. En departementspromemoria om ge- nomförandet av direktivet remitterades . Proposi- tion i den frågan avses att lämnas . Det har ansetts lämp- ligt att i det sammanhanget inte ta upp frågan om reklamation och produktansvar vilka frågor kommer att beredas vidare i . 1990/91:100 bil. 4, bet. redovisad, se skr. 1992/93:15 (p. Ju 29), 1993/94:15 (p. Ju 19), 1994/95:15 (p. Ju 17), 1995/96:15 (p. Ju 11), 1996/97:15 (p. Ju 9), 1997/98:75 (p. Ju 9), 1998/99:75 (p. Ju 6), 1999/2000:75 (p. Ju 6) och 2000/01:75 (p. Ju 5). Skrivelsen är slutbehandlad. Mom. 18 om behandlingsprogram för våldsmän* : beslutade regeringen att lägga riksdagsskrivelsen till handling- arna. 1990/91:58 bil. 2, bet.1990/91:JuU34 redovisad, se skr. 1992/93:15 (p. Ju 27), 1994/95:15 (p. Ju 24), 1995/96:15 (p. Ju 15) och 1996/97:15 (p. Ju 10), 1997/98:75 (p. Ju 10), 1998/99:75 (p. Ju 7), 1999/2000:75 (p. Ju 7) och 2000/01:75 (p. Ju 6). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Mom. 12 om psykiatrisk vård i kriminalvårdsanstalterna * : Rege- ringen beslutade direktiv till en utredning om an- svar och påföljder för psykiskt störda lagöverträdare (dir. 1999:39). Kommittén lämnade sitt betänkande Psykisk stör- ning, brott och ansvar (SOU 2002:3).