prop · GP031d9 · 2002-01-01 00:00:00 — Det finns inte heller några enkla åtgärder som leder till snabba lösningar på problem med segregation och etnisk diskriminering. Inom integrationspolitiken skall insatser som leder till en långsiktigt hållbar integration prioriteras. pågår ett arbete i en interdepartemental arbetsgrupp för att identifiera strukturer som kan vara diskriminerande eller på annat sätt motverkar integrationen. Det finns ett stort behov av att utveckla och förbättra introduktionen för flyktingar och andra nyanlända invandrare så att den blir mer individanpassad samt att fler aktörer kan samverka runt introduktionen. Andra angelägna insatser är att förstärka arbetet med att motverka rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering. En prioriterad fråga är också att förbättra villkoren för utsatta flickor med utländsk bakgrund. Särskild satsning på sysselsättning och förbättrad introduktion I den ekonomiska vårpropositionen 2000 föreslogs att 2001-2003 skulle avsättas till ett brett program för att öka sysselsättningen bland invandrare. I budgetpropositionen fördelades medel för dessa insatser på olika anslag. Några förändringar av medlens fördelning i förhållande till 2001 bör göras. Regeringen föreslår att , vilket är en ökning med i förhållande till , skall användas för bristyrken inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknadspolitik. För validering av utländsk yrkeskompetens föreslås inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, vilket är mindre än . Vidare föreslås för förbättrad introduktion och svenskundervisning för invandrare även 2002. Av dessa medel skall disponeras inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning och disponeras av . Liksom föreslås avsättas inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar för insatser i syfte att stimulera till ökad etnisk och kulturell mångfald inom den offentliga och privata sektorn. Regeringen bedömer att rådgivningsverksamhet till företagare med invandrarbakgrund, som också ingår i den särskilda satsningen på ökad sysselsättning med inom utgiftsområde 24 Näringsliv, kan bedrivas med ordinarie medel . Översyn av introduktion för mottagande av flyktingar Pågående arbete för utveckling av introduktionen för flyktingar och andra invandrare i samarbete mellan olika myndigheter, i kommuner och i övrigt på lokal nivå är enligt regeringens bedömning mycket väsentligt för att underlätta en långsiktigt hållbar integration. Detta arbete skall stimuleras och uppmuntras men kan behöva kompletteras. Det är angeläget att undersöka om det finns hinder för självförsörjning och delaktighet som inte kan lösas genom pågående utvecklingsarbete på myndighets- och lokal nivå. Det kan finnas behov av mer strukturella åtgärder i form av t.ex. författnings- och regeländ- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 I överenskommelsen mellan myndigheterna och pekas också på ett antal områden där man gemensamt anser att det finns behov av översyn och regelförändringar. Regeringen anser mot denna bakgrund att det nu behövs en samlad översyn av mottagande av och introduktion för flyktingar för att identifiera, analysera och förklara orsaker till hinder för en effektiv och individuellt anpassad introduktion. En sådan översyn skall utgå från ett helhetsperspektiv och även beröra systemet för statlig ersättning för flyktingmottagandet. bereds direktiv för en översyn och regeringen kommer att fatta beslut om dessa direktiv. Som tidigare redovisats har möjligheter att som en försöksverksamhet stimulera kommuner utanför storstäderna, att organiserat ta emot flyktingar som har svårt att få en bra bostad och introduktion i storstäderna. De resultat som framkommit pekar på att flyttningarna varit positiva för den enskilde flyktingen som fått egen bostad och möjligheter till en bra introduktion. Verksamheten har dock bedrivits för att några egentliga slutsatser om effekterna kan dras. Det är också angeläget att flyktingar som har svårt att få en bra bostad och introduktion i förortskommuner i storstadsregionerna kan ingå i försöksverksamheten. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att bör få fortsätta försöksverksamheten även 2002. Verksamheten syftar inte bara till att erbjuda flyktingar möjligheter till en bättre introduktion och bostad, utan kan också avlasta storstadsregionerna och bidra till regional utveckling. Lokala och regionala diskrimineringsombud En försöksverksamhet med lokala och regionala diskrimineringsombud skall påbörjas . För detta ändamål har politikområdet tillförts i den ekonomiska vårpropositionen. Diskrimineringsombudens verksamhet skall knytas till bl.a. frivilligorganisationernas antidiskrimineringsarbete och stärka möjligheterna till metodutveckling. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 skall utbilda diskrimineringsombuden och i övrigt bistå verksamheten med råd och stöd. Förstärkning av det antirasistiska arbetet Det antirasistiska arbetet skall enligt vårpropositionen 2001 förstärkas och för detta ändamål har beräknats. Förstärkningen skall finansieras genom att resurserna för nuvarande verksamhet omfördelas. Grupper, organisationer och institutioner som har en tydlig målsättning att värna det demokratiska samhället mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering skall stödjas. Det är också angeläget att insatserna är långsiktiga och samordnas med det arbete som bedrivs av frivilligorganisationer, myndigheter m.fl. Utgångspunkterna för förstärkning av det antirasistiska arbetet ligger helt i linje med den inriktning på arbetet som beslutats i den nationella handlingsplanen mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. Ett sådant arbete bedrivs nu av och andra berörda myndigheter. har det samordnade ansvaret för detta arbete. För att genomföra uppdragen i handlingsplanen och för att förstärka detta arbete med andra nya insatser mot rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering bör av förvaltningsanslag och tidigare anslagssparande tas i anspråk . Det konkreta arbetet mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering måste även fortsättningsvis bedrivas av organisationer m.fl. och andra centrala myndigheter kan underlätta och främja organisationernas arbete bl.a. genom ökat ekonomiskt stöd. Därför föreslår regeringen att av det projektstöd som disponeras av skall användas till stöd för organisationer som bedriver antirasistisk verksamhet enligt de utgångspunkter som angavs i vårpropositionen. Det finns dock skäl att se över formerna och organisationen för hur det antirasistiska arbetet kan bedrivas bäst . En sådan översyn kommer att initieras . Situationen för utsatta flickor uppmärksammas alltmer. På regeringens uppdrag har redovisat situationen för flickorna i rapporten oss tala om flickor (rapportserie 2000:6). Av rapporten framgår att antalet flickor i en utsatt situation visserligen är relativt litet, men att det finns ett mörkertal när det gäller omfattningen av bl.a. arrangerade äktenskap. Detta och andra familjeskäl leder ibland till att flickorna avbryter sin skolgång eller inte börjar i gymnasieskolan. I sammanhanget bör påpekas att det dock är vanligare att pojkar med utländsk bakgrund avbryter sin skolgång än att flickor gör det. Det är också ytterst ovanligt att flickor i föder barn . har en interdepartemental arbetsgrupp tillsatts för att studera vilka konkreta insatser som kan göras för att underlätta situationen för flickorna. har också träffat experter, företrädare för kvinnoorganisationer och myndigheter som kommer i kontakt med utsatta flickor och unga kvinnor. Det krävs bättre kunskap hos myndigheterna om flickornas speciella problem. Samarbete mellan myndigheter på såväl statlig som nivå bör också utvecklas. Det utanförskap som drabbar vissa familjer kan bidra till att permanenta patriarkala värderingar rörande mäns och kvinnors roller i familjen och samhället. Att bryta utanförskapet är därför en viktig uppgift. Insatser för att stärka flickors och unga kvinnors ställning bör riktas till båda könen. Även pojkar drabbas ju av de värderingar som begränsar flickornas frihet. För att få till stånd en attitydförändring måste debatten om flickors och kvinnors rättigheter stimuleras. Trossamfunden och invandrarnas egna organisationer bör utgöra spjutspetsar för att föra debatten om flickors och kvinnors rättigheter. skall även framöver, inom ramen för ordinarie medel för projektstöd, prioritera projekt som rör jämställdhet mellan könen och som syftar till att förbättra livsvillkoren för utsatta flickor. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 har inte lämnat några invändningar i revisionsberättelserna eller framfört andra principiellt viktiga frågor som rör politikområdet. 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 85 867 tkr prisnivå. 3Motsvarar 85 867 tkr prisnivå. är central förvaltningsmyndighet för integrationsfrågor. Verket har ett övergripande ansvar för att integrationspolitiska mål och synsätt får genomslag inom olika samhällsområden samt för att aktivt stimulera integrationsprocesserna i samhället. En central uppgift för myndigheten är att följa och utvärdera samhällsutvecklingen mot bakgrund av samhällets etniska och kulturella mångfald. Skillnaden mellan anslag och utfall beror på att finns uppfört på anslag för insatser med anledning av handlingsplanen mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. Dessa medel får disponeras av regeringen och fördelas med högst för sådana insatser bl.a. med anledning av handlingsplanen. eget anslagssparande förklaras av att, trots en totalt mer omfattande verksamhet och klart högre anslagsförbrukning än , verket genomgått en stor omorienteringsprocess som medfört att anslaget inte förbrukades fullt ut. har bedrivit ett målmedvetet och strategisk arbete. Enligt regeringens bedömning har utfört de verksamheter och aktiviteter som följer av målen. skall fortsätta att fokusera verksamheten på att förbättra strukturer i samhället för att skapa förutsättningar för en bättre integration. Förstärkningen av det antirasistiska arbetet fullföljs enligt intentionerna i den ekonomiska vårpropositionen 2001 genom att av förvaltninganslaget och tidigare anslagssparande disponeras för att genomföra uppdrag som finns i handlingsplanen mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering samt för nya insatser. Därtill skall organisationer som arbetar mot rasism ges förstärkt stöd med vilket redovisas under anslaget 10:2 Integrationsåtgärder. Tabell 3.3 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2Anslagsjustering för finansiering av folk- och bostadsräkning. 3En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. Anslaget disponeras huvudsakligen av för stöd till organisationer som främjar integration och för åtgärder som stimu- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 lerar integrationsprocesserna i samhället samt för åtgärder som förebygger och motverkar främlingsfientlighet, rasism och etnisk diskriminering. har anslaget tillförts medel från de som avsatts särskilt för att öka sysselsättningen bland invandrare. Dessa medel avser stöd till insatser för att förbättra introduktionen för flyktingar och andra nyanlända invandrare samt för att främja den etniska mångfalden. En mindre del av anslaget står också till regeringens förfogande för olika regeringsinitiativ i syfte att stärka integrationen. Med anledning av den förstärkning av det antirasistiska arbete som skall genomföras föreslår regeringen att skall disponera till antirastiska projekt inom ramen för nu gällande statsbidragssystem för organisationer som främjar integration. I övrigt bör prioritera projekt för att förbättra villkoren för utsatta flickor med utländsk bakgrund. Politikområdet har också tillförts för försöksverksamhet med lokala diskrimineringsombud. I avvaktan på den vidare utformningen av försöksverksamheten bör medlen fördelas av regeringen. Till anslaget förs därför för försöksverksamhet med lokala och regionala diskrimineringsombud. I enlighet med den redovisning som gjorts i avsnitt 3.6.3 föreslår regeringen att 2002 får disponera 10 miljoner för förbättringar av introduktionen inom ramen för regeringens treåriga satsning på att öka sysselsättningen för invandrare. Vidare föreslås att regeringen skall disponera för ytterligare insatser som kan behövas för sådana ändamål samt för utvärdering. Därtill skall även disponeras för att främja den etniska och kulturella mångfalden i arbetslivet. Tabell 3.5 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 3.8.310:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 1 Varav -200 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001. Anslaget finansierar statlig ersättning till kommunerna för kostnader i samband med mottagande och introduktion av flyktingar och deras anhöriga. Ersättningarna utgår enligt bestämmelserna i förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. Huvuddelen av den statliga ersättningen lämnas i form av schablonersättning som lämnas med ett fast belopp per mottagen person. Denna ersättning är flerårig och börjar betalas ut månaden efter det att flyktingen har tagits emot i en kommun. Er- sättningen avser att täcka kostnader för försörjningsstöd, svenskundervisning och andra introduktionsinsatser. Kommunen kan också få ersättning för vissa andra kostnader för äldre, varaktigt sjuka och för personer med funktionshinder. Kommunmottagandet av flyktingar ingår i den process som inleds med att skyddsbehövande utlänningar kommer till och ansöker om asyl. Omfattningen av kommunmottagandet styrs i grunden av händelser utanför gränser och det förekommer stora variationer i antalet kommunmottagna personer. Beräkningen av anslaget utgår från redan mottagna flyktingar samt prognoser om asylsökande, invandring av anhöriga till flyktingar samt kollektivt överförda flyktingar (kvotflyktingar) som kan väntas få tillstånd att bosätta sig i . Anslagsbelastningen låg betydligt under vad som kunde beräknas i budgetpropositionen . Även beräknades anslaget vara dimensionerat för ett större kommunmottagande än vad som förutses. Till följd av detta minskades anslaget med i tilläggsbudgeten i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001. Dessa medel användes för att täcka underskottet inom migrationspolitiken. Den nu aktuella prognosen visar dock att utgifterna kommer att överstiga disponibla anslagsmedel med . Anslagskrediten måste därför tas i anspråk. Med utgångspunkt i tidigare faktiskt kommunmottagande och prognoserna (se tabell i avsnitt 3.6.2) beräknas anslagsbehovet 2002 till 2 . Inom denna anslagsram bör få använda högst för ersättning till kommunerna för extraordinära kostnader samt som stimulansbidrag till kommuner som tar emot flyktingar som ursprungligen togs emot i storstäderna eller en förortskommun med liknande situation. Tabell 3.7 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. Äldreförsörjningsstöd (2000/01:136) 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . kan flyktingar få statliga lån till hemutrustning när de skall etablera hushåll i . Villkoren för lånen, som administreras av (), regleras i förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Kapitalet lånas upp av på marknadsmässiga villkor och ställs till CSN:s förfogande. Underskottet i verksamheten - i huvudsak låneftergifter och bristande inbetalningar av räntor och amorteringar - täcks via anslaget. Omfattningen av låneverksamheten bestäms främst av antalet kommunmottagna flyktingar och dessas lånebenägenhet. brukar i genomsnitt utnyttja möjligheten att få lån. Antalet flyktingar som tagits emot i kommunerna och som omfattas av låneförordningen 1990:1361 framgår av tabell i avsnitt 3.6.2. Anslagsbelastningen har gått ner kraftigt och uppgick till . Medel har därför kunnat återföras statsbudgeten från anslaget i form av indragningar. Den låga marknadsräntan har haft stor betydelse för detta. bedöms utgifterna bli . beräknas anslaget till . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 3.9 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 3.8.510:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 13 908tkr prisnivå. 3Motsvarar 13 908tkr prisnivå. Från anslaget finansieras Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) samt . Enligt regeringens bedömning har DO utfört de verksamheter och aktiviteter som följer av målen. DO har haft och kommer att ha en central roll i arbetet med handlingsplanen mot rasism m.m. DO kommer också att få en central roll i försöksverksamheten med regionala och lokala diskrimineringsombud. Regeringen avser, som redovisats i avsnitt 3.5.2, att i en särskild proposition föreslå en lag om likabehandling av studenter i högskolan. Den skall ha till ändamål att främja lika rättigheter för studenter och för sökande till högskolan och att motverka diskriminering på grund av könstillhörighet, etnisk tillhörighet, sexuell läggning och funktionshinder. , , och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning skall utöva tillsynen över lagens efterlevnad. Under förutsättning av godkännande av propositionen kommer ombudsmännen att förstärkas med sammanlagt som fördelas mellan dem utifrån den förväntade arbetsmängden hos respektive ombudsman. DO:s anslag tillförs därför från anslaget 25:73 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. har uppgifter som berör både DO och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning och . Nämnden skall dock särskilt ge DO råd i principiellt viktiga frågor om tillämpningen av lagen (1999:131) om Ombudsmannen mot etnisk diskriminering. I praktiken har nämnden ägnat lika mycket tid åt alla de tre ombudsmännens arbete. Ingen förändring av nämndens verksamhet eller inriktning föreslås. Tabell 3.11 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m2 Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Förslag om ny lag om likabehandling i högskolan. 3En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen , avsnitt 9.2. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Storstadspolitiken omfattar frågor om hur en god utveckling skall främjas i storstädernas utsatta bostadsområden. Storstadspolitiken är tvärsektoriell och berör flera andra politikområden, främst närings-, arbetsmarknads-, utbildnings- och integrationspolitiken. Insatser inom dessa politikområden bidrar till att uppnå målen för den nationella storstadspolitiken, liksom insatser Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet inom storstadspolitiken bidrar till att uppnå mål inom andra politikområden. En särskild Storstadsdelegation har i uppdrag att utveckla och samordna den nationella storstadspolitiken. Inom politikområdet finns dels ett anslag för utvecklingsinsatser i storstadsregionerna, dels ett anslag för förstärkning och utveckling av förskola, skola och vuxenutbildning. Båda anslagen disponeras av regeringen. Anslag inom utgiftsområde 8: 11:1 Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna Anslag inom utgiftsområde 16: 11:1 Förstärkning av utbildning i storstadsregionerna Totalt för politikområde Storstadspolitik 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 utbetalades från anslaget avseende utvecklingsinsatser i storstadsregionerna. 130 miljoner av detta belopp gick till kommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal med staten. En mindre del av anslaget används för utvärderingar, erfarenhetsspridning och informationsinsatser. Resterande medel de s.k. Blommanpengarna avsåg fullföljande av de insatser som gjorts inom ramen för bland annat nationella utvecklingsområden som tidigare beslutats av regeringen. Från anslaget för förstärkning av utbildning i storstadsregionerna under utgiftsområde 16 Ut- bildning och universitetsforskning har betalats ut till storstadskommuner med lokala utvecklingsavtal. beräknas utgifterna bli sammanlagt för politikområdet. har beslutat om målen för en nationell storstadspolitik (prop. 1997/98:165, bet. 1998/99:AU2, rskr. 1998/99:34). att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt och därmed kunna bidra till att nya arbetstillfällen skapas såväl inom storstadsregionerna som i övriga delar av landet samt att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare Bilden av storstadsregionerna är tudelad. Å ena sidan finns ett kraftigt växande näringsliv och hög levnadsstandard och å andra sidan finns uttalade skillnader i levnadsvillkor t.ex. vad gäller grad av egenförsörjning, utbildningsnivåer och företagsamhet. Skillnaderna i dessa avseenden är stora mellan olika bostadsområden i storstadskommunerna. För att åstadkomma en positiv utveckling i de mest utsatta bostadsområdena krävs ett helhetsperspektiv avseende såväl lokala och regionala som nationella nivåer. Det innebär nya arbetsme- toder och organisationsformer, samarbete över sektorsgränserna och att de boende reellt involveras i förändringsarbetet. Genom samarbete mellan stat, landsting och kommuner samt lokala aktörer som föreningar, frivilligorganisationer och näringsliv i kombination med att invånarnas engagemang tas tillvara kan en positiv utveckling främjas. Det storstadspolitiska arbetet har främst inriktats på målet att bryta segregationen i storstäderna genom de lokala utvecklingsavtalen med storstadskommunerna. Fortsättningsvis avser regeringen i ökad utsträckning utveckla storstadspolitikens andra mål, att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för långsiktig hållbar tillväxt. Som ett led i detta arbete avser att öka fokuseringen på tillväxt, sysselsättning och språkutveckling vid kommande avtalsrevideringar. För detta ändamål har delegationen antagit kompletterande riktlinjer. är det viktigt att betona att även andra insatser som syftar till att bryta segregationen, kan främja tillväxten. Regeringen ser det vidare som angeläget att stärka det internationella erfarenhetsutbytet om stora städers utveckling och förutsättningar. Särskilt viktigt är det att förbättra kontakterna med medlemsstater inom Europeiska Unionen. har regeringen tagit ställning till frågan om möjligheten för kommuner utanför storstadsregionerna att få stöd från de anvisade storstadsmedlen. I samband med att ett antal ärenden avgjorts har regeringen konstaterat att storstadspolitiken i första hand är tillkommen för att utveckla förhållandena i storstadsregionerna. Det är de mest utsatta bostadsområdena i storstäderna som även framöver skall stödjas via de lokala utvecklingsavtal som tecknats. En viktig utgångspunkt för regeringens politik är att de riktade satsningarna i särskilt utsatta bostadsområden inordnas i det ordinarie arbetet, dvs. Regeringen följer noga utvecklingen i denna fråga. Regeringen kommer, som tidigare aviserats, att göra en samlad avstämning och utvärdering av den förda storstadspolitiken . Därefter avser regeringen att ta ställning till formerna för den fortsatta storstadspolitiken. Ett av instrumenten för att genomföra storstadspolitiken är de lokala utvecklingsavtal som tecknats med sju storstadskommuner . Stat och kommun har genom utvecklingsavtalen påbörjat ett långsiktigt samarbete för att bryta segregationen och öka tillväxten i storstädernas utsatta områden. Ge- nom ekonomiskt stöd och via styrning av de statliga myndigheterna bidrar staten till att stärka förutsättningarna för bättre villkor i berörda stadsdelar.