prop · GP03100 · 2002-04-15 00:00:00 — Det senare är aktuellt till exempel vid export, eftersom svensk mervärdesskatt inte tas ut vid försäljning av varor till utlandet. Mervärdesskatten påverkas främst av hushållens konsumtionsutgifter, men även av investeringar och förbrukning i de företag som har undantag från skatteplikt samt av kommunsektorns förbrukning och inves- teringar. Diagram 5.3 illustrerar fördelningen av mervärdesskatten 2001 uppdelad efter använd- ning. Andelen för hushållens konsumtionsutgifter har minskat från jämfört med , medan motsvarande ökning har skett för konsumtion. Förbrukning och investeringar i företag undantagna från skatte- plikt är oförändrade. Fördelningen av konsumtionen på olika varugrupper har stor betydelse för hur intäkterna utvecklas. En större andel konsumtion av högbeskattade varor ökar intäkterna från mer- värdesskatten även om de totala konsum- tionsutgifterna är konstanta. I diagram 5.4 visas hushållens konsumtionsutgifter för dagligvaror samt bilar och sällanköpsvaror 19802001 i fasta priser. Diagram 5.4 Hushållens konsumtionsutgifter för bilar och sällanköpsvaror samt för dagligvaror 1980-2001 I diagrammet framgår tydligt att konsumtionen av dagligvaror är relativt jämn medan konsumtionen av bilar och sällanköpsvaror varierar med konjunkturen. Dagligvaror mervärdesbeskattas medan bilar och sällanköpsvaror mervärdes- beskattas . Intäkterna från mervärdesskatten har därför en tendens att variera kraftigare med konjunkturella sväng- ningar i ekonomin än vad de underliggande konsumtionsutgifterna gör. Jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen beräknas den periodiserade mer- värdesskatten bli lägre. Huvuddelen av detta belopp är utfall medan den del som fastställs vid inkomst- taxeringen är en prognos. Det lägre utfallet förklaras främst av att hushållens konsumtionsutgifter fjärde kvartalet varit lägre än väntat. Speciellt märkbart blir det då det är konsumtionen av högbeskattade varor som avvikit mest från vad som antogs i beräkningen till budgetpropositionen. beräknas intäkterna bli i genomsnitt lägre än i beräkningen till budgetpropositionen. Detta är en direkt följd av nivåjusteringen . Utvecklingstakten är i stort oförändrad. Intäkterna från tobaksskatten uppgick till 2001. För de första två prog- nosåren antas en svagt uppåtgående trend som bryts 2004 p.g.a. att införselkvoterna för tobak antas utökas enligt gällande rådsdirektiv. skall införa samma införselregler som gäller för övriga EU-länder. är den tillåtna mängden en privatperson får föra in i landet utan att betala svensk punktskatt: 400 st. cigaretter eller 200 st. cigariller eller 100 st. cigarrer eller röktobak. utökas detta till: 800 cigaretter och 400 cigariller och 200 cigarrer samt röktobak. Jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen blev utfallet för intäkterna högre beroende på en ökning av tobakskonsumtionen 2001. Ökningen av tobakskonsumtionen påverkar i sin tur intäk- terna under prognosåren vilka revideras upp med mellan 0,2 och . Under alkoholskatt redovisas skatt på etylalkohol, skatt på vin, skatt på andra jästa drycker än vin och öl, skatt på mellan- klassprodukter samt skatt på öl. Alkoholskatten uppgick till . beräknas en årlig minskning av intäkterna med i genomsnitt . Detta till följd av en upptrappning av införselkvoterna för alkohol, dvs. en upp- trappning av den mängd alkohol en privatperson får föra in i landet utan att betala svensk punktskatt. gäller för alkohol liksom för tobak, att skall tillämpa samma införselregler som gäller för övriga EU- länder. Enligt gällande rådsdirektiv skall införselkvoterna trappas upp successivt för att överensstämma med dem som gäller för övriga EU-länder. Den aktuella beräkningen tar hänsyn till detta och utgår från den upptrappning av införselkvoterna som redovisas i tabell 5.8. Tabell 5.8 Införselkvotupptrappning 20022004 Anm: Av vin som får föras in 2004 får max vara mousserande. Jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen har intäkterna reviderats upp med beroende på att konsumtionen av alkohol blev högre än beräknat . revideras prognosen upp med som en följd av det högre utfallet. -1,7 -0,9 -1,0 -0,9 För 20022004 beräknas intäkterna från skatt på energi vara i stort sett oförändrade. Skillnaden i nivå mellan utfallet och prognosåren förklaras av en rad skatteom- läggningar. höjdes kol- dioxidskatten . Höjningen har utformats så att skattebelastningen för till- verkningsindustrin samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna skall vara oförändrad jämfört med föregående år. För drivmedel sänktes energiskattesatsen så att det sammanlagda skatteuttaget för drivmedel skall förbli oförändrat. För bränslen som används för uppvärmning har däremot inte energiskatten justerats för att motverka höjningen av höjdes också energiskatten på el med per kWh. Sammantaget höjde dessa skattejusteringar intäkterna med . Till detta skall läggas den årliga indexuppräkningen av energiskattesatserna. Detta motverkas av två åtgärder som aviserades i budgetpropositionen dels en skattesänkning på alkylatbensin med per liter, dels en skattestrategi för biodrivmedel. Det sammanlagda intäktsbortfallet blir . Skattestrategin för biodrivmedel består av dels en generell befrielse från koldioxidskatt för s.k. koldioxidneutrala drivmedel, dels befrielse från energi- och koldioxidskatt för pilotprojekts- dispenser i enskilda fall. Den generella befrielsen från koldioxidskatt svarar för större delen av intäktsbortfallet. I regeringens proposition 2001/02:143: Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning har vissa skatte- åtgärder aviserats. Regeringen avser att åter- komma till dessa i budgetpropositionen . Fördelningen av intäkterna på de olika inkomstslagen framgår av tabell 5.9. Det energislag som dominerar i grupperna övrigt är oljeprodukter. Tabellen illustrerar även effekten av den offentlig-finansiellt neutrala omläggning beslutat om där koldioxidskatten ges ökad tyngd i förhållande till energiskatten. Tabell 5.9 Skatt på energi ökar koldioxidskattens andel av de totala intäkterna av skatten på energi från till mellan . Energiskatten, som nästan uteslutande svarar för de resterande skatteintäkterna, minskar från till mellan av de totala intäkterna. Svavelskatten bidrar endast med av de totala intäkterna. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen blev utfallet lägre . kan förklaras av att intäkterna från energiskatten på elektrisk kraft blev lägre än vad som antogs i budgetpropositionen. Den resterande delen av avvikelsen härrör i huvudsak från energi- och koldioxidskatten på oljeprodukter. De lägre intäkterna förklaras delvis av en högre medeltemperatur i riket än vad som antogs i budgetpropositionen. Detta påverkar främst behovet av uppvärmning i bostäder och lokaler med minskad energiförbrukning som följd. De lägre intäkterna förklaras även av en något lägre förbrukning av oljeprodukter än väntat beroende på oljepriset. Oljepriset i dollar var visserligen lägre jämfört med vad som antogs i budget- propositionen men p.g.a. en svag utveckling av kronkursen förblev oljepriset högt året ut. Prognosen är nedreviderad med i genomsnitt . -0,1 Under skatt på vägtrafik redovisas fordonsskatt och vägavgifter. Fordonsskatt utgår på person- bilar, bussar, lastbilar, motorcyklar, traktorer, tunga terrängvagnar, motorredskap och släp- vagnar. Skatten beräknas efter fordonets skatte- vikt. Som ett led i hävdandet av det svenska jordbrukets konkurrenskraft togs fordons- skatten på jordbrukstraktorer bort . Vägavgift utgår på trafik med lastbilar och lastbilsekipage som har totalvikt på . För svenskregistrerade lastbilar gäller vägavgift på hela vägnätet samt att fordonsskatten reduceras för berörda lastbilar. För utländska fordon betalas vägavgift för färd på motorvägar samt på vissa europavägar som inte är motorvägar. Nivåskillnaden på förklaras av två faktorer. redovisas vägavgifterna under skatt på vägtrafik, vilket ökar intäkterna med 0,60,. ökningen beror i huvudsak på att den lägre skattesats som gällt för dieseldrivna personbilar av modell och äldre tagits bort. gäller samma skattesats för dieseldrivna personbilar oberoende av årsmodell. Jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen blev utfallet lägre beroende på en något lägre tillväxt i fordonsparken än vad som då antogs. Prognosen för 20022004 är dock uppreviderad med i genomsnitt jämfört med budgetpropositionen. Övriga skatter på varor och tjänster -0,1 -0,5 -0,6 -0,6 -0,5 Under övriga skatter på varor och tjänster redovisas tullmedel, jordbrukstullar och socker- avgifter, övriga skatter på import, försäljnings- skatt på motorfordon, skatt på elektrisk kraft från kärnkraftverk, särskild skatt mot för- surning, avfallsskatt, skatt på bekämpnings- och gödselmedel, Systembolaget AB:s inlevererade överskott, skatt på annonser och reklam, skatt på spel samt övriga skatter på varor och tjänster. Den största enskilda inkomsttiteln är Tullmedel, vilken står för närmare hälften av inkomsterna i gruppen. höjs avfalls- skatten . Sammantaget med tekniska justeringar i avfallsskattelagen ökar detta intäkterna med . Jämfört med beräkningen till budgetproposi- tionen har prognosen för tullmedel sänkts med mellan 0,2 och på grund av en lägre prognoserad varuimport. Tillsammans med justeringar av intäkterna från de övriga skatterna gör det att prognosen revideras ned med mellan 0,5 och 2001 2004. -2,5 -6,5 -6,9 -8,0 -8,9 Under restförda skatter m.m. redovisas ändringar av skatter som gjorts efter taxeringen, restförda skatter samt vissa nedsättningar av skatter. Skatterna kan även ändras efter inkomståret genom omprövningar. I redovis- ningen hänförs dessa skatter inte till ett specifikt inkomstår utan till det år då beslutet fattas. De debiterade skatterna kommer aldrig i sin helhet in till staten utan en viss del restförs hos kronofogdemyndigheten. En del av detta belopp kan kronofogdemyndigheten driva in medan resterande belopp skrivs av. En redovisning av de periodiserade skatterna utan hänsyn tagen till omprövningar, nedsättningar och restföringar innebär i regel en överskattning av de totala skatterna. Jämfört med beräkningen till budget- propositionen förklaras de stora avvikelserna dels av att restförda skatter har justerats ned, dels av att omprövningar har justerats upp. 5.3Offentliga sektorns inkomster enligt nationalräkenskaperna Skatteinkomsterna svarar för av den offentliga sektorns totala inkomster. De skatter som ingår i den offentliga sektorns inkomster enligt nationalräkenskaperna (NR) skiljer sig från de periodiserade skatterna i flera avseenden, vilket framgår av tabell 5.10. Mervärdesskatt som betalas av kommuner samt skatter som tillhör EU ingår inte som en del av NR-skatterna. De delar av avgiften till EU-budgeten som avser tullar samt den momsbaserade delen av avgiften är defini- tionsmässigt inte nationella skatter utan skatter som tillhör Europeiska unionen. Ytterligare en skillnad är att även en del andra avgifter enligt NR redovisas som skatter. Bland dessa kan nämnas insättningsgarantin, avgifter till kärnbränslefonden och inlevererat överskott från AB . Resterande skillnad utgörs av periodiseringseffekter, som uppkommer när debiteringen av skatten sker efter det inkomstår skatten avser. ökar de periodiserade skatterna med medan skatterna enligt NR ökar med . Av tabell 5.10 framgår att skillnaden till största delen förklaras av periodiserings- effekterna 2001, vilka i sin tur förklaras dels av bolagsskatter, dels av hushållsskatter på kapital- vinster, avseende . Tabell 5.10 Periodiserade skatter och skatter enligt NR Miljarder kronor och procent I tabell 5.11 redovisas den offentliga sektorns skatteinkomster fördelat på sektorer samt övriga inkomster. Tabell 5.11 Offentliga sektorns inkomster I absoluta tal beräknas kommunsektorns skatter öka med under prognos- perioden. Ökningen för pensionssystemet och staten beräknas uppgå till 15 respektive . Den svaga utvecklingen för staten beror till stor del på de skatteändringar som trädde ikraft . Om effekten av pensionsomläggningen 2003 exkluderas ökar kommunskatterna med sammanlagt . Både kommun- sektorns och pensionssystemets inkomster följer i stort sett löneutvecklingen. Övriga inkomster ökar med . 5.4Statsbudgetens inkomster kassamässig redovisning Statsbudgetens inkomster, utgörs av skatter och övriga inkomster. De senare består främst av inkomster av statlig verksamhet, försäljning av statlig egendom samt bidrag från EU. Inkomsterna på statsbudgeten redovisas huvud- sakligen kassamässigt. Övergången från periodiserad till kassamässig redovisning I avsnitt 5.2 redovisas skatterna periodiserat. Det innebär att de är beräknade utifrån gällande skatteregler och de inkomster den skattskyldige har ett visst inkomstår. De periodiserade skatterna avser hela den offentliga sektorn. Stats- budgeten omfattar enbart statens skattein- komster. Statsbudgetens inkomster redovisas huvudsakligen kassamässigt, vilket innebär att det är de skatter och avgifter som under budgetåret betalas in till staten som redovisas. Skillnaden mellan de periodiserade skatterna (intäkter) och de kassamässiga skatterna (inkomster) förklaras i huvudsak av för- skjutningar i den månatliga uppbörden och av att vissa skatter betalas in som preliminära skatter med slutreglering ett till . För enskilda inkomsttitlar finns ytterligare skillnader genom att de titlar vars skatter redovisas över skattekontot inte redovisar inbetalda skatter utan deklarerade/debiterade skatter. För t.ex. juridiska personers inkomstskatt innebär detta att underuttaget av slutlig skatt avseende (kvarstående skatt) redovisas som inkomst trots att betalningen sker 2002. Om betalningen avviker från de deklarerade beloppen redovisas denna skillnad under Betalningsdifferenser, skattekonto. Betalnings- differensen kan således redovisa antingen ett positivt eller ett negativt belopp. Juridiska personers underuttag av slutlig skatt påverkar betalningsdifferensen negativt 2001. , när betalningen sker, visar differensen däremot ett positivt saldo. För de skatter som ingår i den samordnade uppbörden och som omförs från titlarna fysiska och juridiska personers inkomstskatt kan skillnaden bli än större. Den fastighets- och förmögenhetsskatt som redovisas i statsbud- geten avser den periodiserade skatten . Detta innebär att fastighets- skatten som avser 2001 redovisas mot inkomst- titeln fastighetsskatt i statsbudgeten först . Redovisningsordningen innebär att vissa titlar redovisar ett mellanting mellan intäkt och inkomst medan andra endast redovisar inkomster. Statsbudgetens totala skatter blir däremot alltid kassamässigt redovisade eftersom även betalningsdifferenser ingår. Utöver uppbördsförskjutningar förklaras skillnaden mellan statens periodiserade skatter och statsbudgetens skatter av förskjutningar i utbetalningar till kommunsektorn och pensions- systemet. Statens utbetalningar av kommunal- skatt avseende baseras på de uppräkningsfaktorer som regeringen fastställde i september året före budgetåret. Om det kommunala skatteunderlaget utvecklas snabbare än prognosen innebär detta att de högre kommunalskatterna tillfaller staten 2002 medan kommunerna får del av denna ökning som en slutreglering först . I regel är slutregleringen positiv för kommunsektorn. Även gentemot pensionssystemet förekommer slutregleringar. Redovisningen av enskilda inkomsttitlar framgår av tabell 5.13. De skatter som i statsbudgeten redovisas under inkomsttypen Skatter m.m. skiljer sig från de periodiserade skatterna för staten. Som framgår av tabell 5.12 förklaras skillnaden av den kommunala utjämningsavgiften, betalnings- förskjutningar samt det föreslagna tillfälliga sysselsättningsstödet till kommunsektorn. Den kommunala utjämningsavgiften, som enbart är en inomkommunal avgift, bruttoredovisas i statsbudgeten, vilket innebär att inkomsterna redovisas på statsbudgetens inkomstsida medan utgifterna redovisas på statsbudgetens utgifts- sida. beräknas stats- budgetens skatteinkomster öka med . minskar emellertid inkomsterna med . Den kraftiga förs- ämringen har till största delen sin förklaring i bolagens inkomstskatt och hushållens skatt på kapitalvinster . Huvuddelen av dessa skatter påverkar statsbudgetens inkomster . I och med att dessa skatter faller i storleksordningen , påverkas statsbudgeten med motsvarande inkomstminskning 2002. ökar skatterna med 18 respektive . Tabell 5.12 Statsbudgetens skatter = Periodiserade skatter, Jämfört med beräkningen till budget- propositionen är förändringarna små och uppgår till mellan -1 och . Tabell 5.13 Statsbudgetens inkomster 20012004 -14,6 -10,2 -0,5 Socialavgifter och allmän pensionsavgift Skatt på fast egendom Skatt på varor och tjänster Övriga skatter på varor och tjänster -19,7 -3,0 -5,9 -6,6 -1,6 -7,2 -4,5 -4,8 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens aktier Inkomster av försåld egendom Övriga inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU uppskattas övriga inkomster minska med ca . Försäljningsinkomsterna beräknas öka med . Detta motverkas av att extrautdelning på 2001 och 2002 därefter upphör. Exklusive dessa extraordinära inkomster är nivån i stort sett över tiden. 2000 Inkomster av statens verksamhet Under denna inkomsttyp redovisas inlevererade överskott, Inlevererat överskott från AB , Inkomster från statens aktier, Ränteinkomster samt Finansieringsavgift från arbetslöshetskassor. uppgick inkomsterna till . Detta historiskt sett höga utfall förklaras av extrautdelning på till följd av bankens över- kapitalisering. En extrautdelning sker även 2002 med vilket innebär att inkomsterna för denna inkomsttyp sammantaget beräknas uppgå till . beräknas inga extraordinära inkomster varför inkomster av statlig verksamhet stabiliseras runt . Jämfört med beräkningen till budgetproposi- tionen ökar inkomsterna med . Upprevideringen förklaras till största delen av att inkomsttitlarna Räntor på skattekonto m.m. och Räntor på studielån ökar. 3000 Inkomster av försåld egendom Under denna inkomsttyp redovisas försäljning av olika typer av statlig egendom. Försäljning av statligt ägda bolag utgör vanligtvis den största delen. budgeteras totalt i försäljningsinkomster vilket motsvarar . Försäljningsbeloppen och tidpunkterna är behäftade med stor osäkerhet. Jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen är prognosen oförändrad. 4000 Återbetalning av lån Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. åter- betalningar av studiemedel (lån upptagna ) och återbetalningar av övriga lån såsom lokaliseringslån och lån avseende sådd- finansiering. uppgick inkomsterna till varav återbetalningar av studiemedel utgjorde den största delen. beräknas inkomsterna bli i stort sett oförändrade mellan åren. Jämfört med beräkningen till budgetproposi- tionen sker en liten höjning 2002 avseende inkomsttitlarna Återbetalning av studiemedel samt Återbetalning av lån för svenska FN-styrkor. -0,2 -1,1 -1,1 Under denna inkomsttyp redovisas vissa avskrivningar och amorteringar samt statliga pensionsavgifter. Statliga pensionsavgifter utgör merparten av inkomsterna. uppgick inkomsterna till . och framåt beräknas inkoms- terna vara lägre. på att ett nytt statligt pensionsavtal tecknats, med giltighet . Det nya avtalet innebär bl.a. att pensionen övergår till att vara avgiftsbestämd från att tidigare ha varit förmånsbestämd. Jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen är prognosen nedreviderad med beroende på det nya statliga pensionsavtalet. 6000 Bidrag m.m. från EU -0,9 Under denna inkomsttyp redovisas bidrag från olika EG-fonder. De största enskilda bidragen avser arealbidrag och bidrag från . Nivåhöjningen för- av ökade inkomster under titlarna Bidrag från , Bidrag från och Bidrag från . Jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen är prognosen för 20022004 upp- reviderad med i genomsnitt . seende inkomståret, enligt nationalräken- skaperna (NR) och kassamässigt avseende budgetåret (utbetalt). Den kassamässiga skatten utgörs dels av ett förskott avseende inkomståret, dels av en slutavräkning som avser inkomståret . Slutregleringar påverkar prognosen avseende de kassamässiga skatterna . Även NR-skatterna påverkas av slutregleringarna, men endast med eftersläpning, vilket innebär att NR-skatterna överensstämmer med den periodiserade skatten . I tabell 5.14 redovisas den beräknade utvecklingen av kommunernas och landstingens skatteunderlag 20002004. Tabell 5.14 Utvecklingen av skatteunderlaget 20002004 Utvecklingen av skatterna under prognos- perioden framgår av diagram 5.5. beräknas de periodiserade skatterna öka med , vilket är betydligt mindre än ökningen av NR-skatterna och de utbetalda skatterna, vilka ökar med 123 respektive . Kommunernas skatteinkomster är framför allt beroende av lönesummans utveckling, dvs. sysselsättning och timlön. Även utvecklingen av skattepliktiga transfereringar är viktig. Av skatteunderlaget 2001 utgörs av löner, av pensioner och av transfereringar exklusive pensioner medan inkomst av näringsverksamhet endast utgör . Nivån på skatterna är även beroende av den kommunala utdebiteringen. Medelutdebi- teringen 2002 är för kommunerna och för landstingen, dvs. Jämfört med 2001 är det en minskning . Kommunskatterna kan redovisas enligt tre olika redovisningsprinciper periodiserat av- Diagram 5.5 Kommun- och landstingsskatter Att ökningen är betydligt större i de senare fallen beror på slutregleringar av kommunalskatt avseende . Den periodiserade skatten påverkas av högre grundavdrag och den begränsade avdragsrätten för allmän pensions- avgift (se tabell 5.5). minskar kommunskatterna med både 2001 och 2002 samt med 2003, medan den begränsade avdragsrätten ökar skatterna med . De ökade intäkterna medför dock ingen inkomstförstärkning för kommuner och landsting, eftersom en motsvarande nivå- sänkning görs av de generella statsbidragen. Jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen har skatteunderlaget reviderats upp . Större delen av upprevideringen förklaras av en ökad lönesumma. Upprevideringen medför även att kommunerna får en stor slutreglering . Motsvarande upprevidering uppgår till . Skattekvoten visar förhållandet mellan det totala skatteuttaget och BNP. Det finns flera olika definitioner av skattekvoten och i regel är de internationellt bestämda. Den vanligaste defini- tionen av skattekvoten baseras på skatter redovisade enligt NR. Denna skattekvot är dock inte strikt periodiserad, eftersom skillnaden mellan slutlig skatt och preliminär skatt redovisas påföljande år. Skattekvoten är således beroende av hur stor andel av den slutliga skatten som den skattskyldige betalar i preliminär skatt, vilket inte är fallet med den skattekvot som beräknas utifrån en fullständig periodisering av skatterna. En skatteändring för ett visst år påverkar den periodiserade skattekvoten medan detta inte behöver vara fallet vid beräkningen av NR:s skattekvot. Internationella jämförelser av skattekvoter är svåra att göra, eftersom olika länders skattelagstiftningar behandlar inkomster och avdrag på skilda sätt. Ett land som t.ex. ger stöd till barnfamiljer via en transferering får en högre skattekvot, särskilt om transfereringen är skattepliktig, jämfört med det land som i stället ger stödet som ett avdrag eller skattereduktion. Transfereringar till hushåll behandlas skatte- mässigt mycket olika bland . I vissa länder är huvuddelen av transfereringarna skattepliktiga medan det motsatta förhållandet gäller i andra länder. tillhör den grupp av länder inom som har en hög andel Ett alternativ vid internationella jämförelser är därför att exkludera skatter på offentliga transfereringar vid beräkning av skattekvoten. Även om det går att beakta en del av olikheterna i skatte- och transfereringssystemen blir jämförelser mellan olika länder haltande eftersom skattekvoten inte tar hänsyn till hur de olika ländernas trygghetssystem finansieras.