prop · GP03123 · 2002-03-13 00:00:00 — 2001/02:123 reaktion och utvecklingen när det gäller internationella adoptioner liksom förhållandena för de barn som adopteras. Förslag skall lämnas på de åtgärder som kan visa sig motiverade. En första rapport skall lämnas efter ikraftträdandet. Regeringen kommer också att vid behov på annat sätt utvärdera lagändringen. I sammanhanget kan tilläggas att regeringen har tillsatt en utredning om internationella adoptioner som skall överväga bl.a. hur hemutredningarna kan förbättras (dir 2001:93). Utredningen skall beskriva de bedömningsproblem man möter i och ge förslag på hur problemen kan hanteras. Utredningen skall överväga hur länsstyrelsernas tillsynsfunktion kan förstärkas vad beträffar kvalitet och uppföljning i hemutredningarna. Utredningen skall också undersöka om det nuvarande systemet för stöd och rådgivning tillgodoser adoptiv- familjernas behov. En adoption där adoptanterna är registrerade partner får samma rättsverk- ningar som andra adoptioner. Vid tillämpningen av bestämmelser som tillägger släktskap eller svågerlag rättslig betydelse skall adoptivbarnet anses som adoptanternas barn och inte som barn till sina biologiska föräldrar (4 kap. 8 § ). Adoptivbarnet står under vårdnad av båda adoptivföräldrarna, och de skall svara för underhåll åt barnet. Adoptivbarnet har samma rätt till arv som om det hade varit fråga om adoptivföräldrarnas biologiska barn. Det krävs ingen särskild bestäm- melse om detta. I olika författningar hänvisas det till mor och far i stället för till förälder, t.ex. 6 kap. 2 § och 10 kap. 10 § vallagen (1997:157). Det bedöms inte nödvändigt att ändra dessa författningar. Det ligger i sakens natur att bestämmelserna gäller även när ett barn har två föräldrar av samma kön. Kommittén föreslår vissa ändringar i 2 kap. 2 § . Också i detta fall är det dock självklart hur bestäm- melserna skall tillämpas, och det är därför inte tillräckligt motiverat att ändra dem bara för att registrerade partner kan adoptera. Däremot bör följdändringar göras i namnlagen (1982:670) och en del socialrättsliga lagar. Ändringarna bör gå ut på att, om föräldrar är av samma kön, avgörande skall vara vem som är äldst av dem. 6 Särskilt förordnade vårdnadshavare Regeringens förslag: Registrerade partner och homosexuella sambor skall kunna utses att som särskilt förordnade vårdnadshavare utöva vårdnaden om ett barn. Kommitténs förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Följande remissinstanser tillstyrker kommitténs HomO, vid , Institutionen . 2001/02:123 för socialt arbete vid , , , , , Föreningen , , för kristna homo- och bisexuella, och . och har inget att invända mot förslaget. Följande remissinstanser avstyrker förslaget. , Kammarrätten i , Länsrätten i , , Östra och Följande remissinstanser yttrar sig inte över förslaget. JO, Hovrätten över och , Länsrätten i , Barnombuds- mannen, , , , Riksskatte- verket, Juridiska fakultetsstyrelsen vid , , i , , , Föreningen familje- rådgivare, koreaners förening, Forum för adopterade, , och Barnen . Skälen för regeringens förslag: Ett barn står normalt under vårdnad av båda föräldrarna eller en av dem. Som framgår av avsnitt 4 kan vårdnaden dock i vissa fall anförtros åt en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare, t.ex. om föräldrarna brister i omsorgen om barnet. När vårdnadshavare förordnas särskilt, skall någon som är lämpad att ge barnet omvårdnad, trygghet och en god fostran utses. Två personer kan utses att som särskilt förordnade vårdnadshavare gemensamt utöva vårdnaden om ett barn endast om de är makar eller bor tillsammans under äktenskapsliknande förhållanden, dvs. Registrerade partner och homosexuella sambor kan däremot inte utses gemensamt. Flera remissinstanser anmärker att barn för vilka det blir aktuellt att särskilt förordna vårdnadshavare ofta är särskilt sårbara på ett liknande sätt som adoptivbarn. Liksom när det gäller gemensam adoption invänds att det skulle innebära en belastning för barnet att växa upp i en familj där de vuxna är av samma kön och att det finns risk att barnets psykiska hälsa skadas. I linje med den bedömning som har gjorts beträffande partnerskap och adoption anser regeringen att partner och homosexuella sambor allmänt sett skulle kunna erbjuda en sådan uppväxtmiljö som behövs för att hantera eventuella problem och att de bör kunna utses gemensamt till särskilt förordnade vårdnadshavare. Regeringens förslag: skall frånträda europeiska konvention om adoption av barn. Kommitténs förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: De flesta av de remissinstanser som tillstyrker förslaget om att registrerade partner skall kunna prövas som adoptiv- föräldrar tillstyrker också att frånträder europeiska konvention om adoption av barn eller har inget att invända mot det. Länsrätten i och Forum för adopterade motsätter sig att konventionen frånträds och hänvisar till att dess syfte, att tillvarata barns bästa, fortfarande gör sig gällande. Skälen för regeringens förslag: Som har konstaterats i avsnitt 5 och 6 är förslaget om adoption och särskilt förordnad vårdnadshavare förenligt med principen om barnets bästa och står därmed också i överensstäm- melse med . Förslaget om adoption för registrerade partner strider inte heller mot om skydd av barn och samarbete vid inter- nationella adoptioner. Konventionen syftar till att stärka barnens rätts- skydd vid internationella adoptioner. Tanken är att de stater som ansluter sig till konventionen skall samarbeta kring adoptionerna och att såväl ursprungsland som mottagarland skall ansvara för att de adoptioner som genomförs är till barnets bästa. Konventionen tillämpas när ett barn med hemvist i en fördragsslutande stat överflyttas till en annan fördrags- slutande stat. Överflyttningen skall ske antingen efter adoption i ursprungsstaten av makar eller av en person med hemvist i den mot- tagande staten eller för sådan adoption i den mottagande staten eller i ursprungsstaten. Med makar avses endast gifta par av olika kön, och konventionen omfattar alltså inte situationer där ett barn adopteras av registrerade partner gemensamt. Av uttalanden i samband med att konventionen antogs framgår dock att man inte avsåg att konventionen skulle begränsa konventionsstaternas möjlighet att ha egna bestämmelser om vilka som skall godtas som adoptanter. Konventionen hindrar alltså inte att bestämmelser införs som ger partner möjlighet att gemensamt adoptera barn, men dessa adoptioner kommer inte att omfattas av konventionen och dess system med samarbete. När det är fråga om styvbarnsadoptioner som undantagsvis kan avse barn med hemvist i en annan fördragsslutande stat finns det inte anledning att utan vidare utgå från att konventionen inte skulle gälla när adoptanten är en registrerad partner. Konventionen omfattar även adoptioner med endast en person som adoptant. Detta uttryck bör anses kunna omfatta inte bara en ensamstående person och en gift person som ensam adopterar utan även en person som har registrerat partnerskap. Förslaget kan däremot komma i konflikt med europeiska konvention om adoption av barn, som tillträddes av . Konventionen kom till i syfte att göra reglerna om adoption i medlemsstater enhetliga då det fanns stora olikheter i synen på och förfarandet vid adoption. Konventionen reglerar myndigheternas handläggning av adoptionsärenden men innehåller alltså även materiella adoptionsregler. Enligt konventionen får barn adopteras endast av makar, antingen gemensamt eller var för sig, eller av en person (artikel 6.1). Makar omfattar inte registrerade partner. Med hänsyn till konventionens syfte att i viss mån harmonisera den materiella adoptions- lagstiftningen i de fördragsslutande staterna kan inte heller uttrycket en person gärna tolkas som avseende även en registrerad partner. Det innebär att en möjlighet till adoption för partner av allt att döma skulle strida mot konventionen. För att förslaget skall kunna genomföras torde Prop. 2001/02:123 det därför krävas att frånträder konventionen, vilket denna Principiellt sett är det olämpligt att en konvention sägs upp bara för att en stat vill införa bestämmelser som står i strid med den. Ett sådant agerande riskerar att underminera det folkrättsliga systemet och det internationella samarbetet i övrigt. Som kommittén framhåller finns det dock i det här fallet tillräckliga skäl för en uppsägning. En uppsägning innebär inte att barns rättsskydd vid adoption försvagas eller att hänsynen till barnets bästa skulle äventyras. Redan före tillträdet hade regler om adoption som i huvudsak stämde överens med konventionen, och så kommer att vara fallet också efter den ändring som regeringen nu föreslår. Ett annat skäl är att konventionen är relativt gammal och att den inte har fått den betydelse som tanken var när den avtalades; många europeiska länder står utanför den. Vidare hade det varit fullt möjligt för att vid tillträdet reservera sig mot de aktuella artiklarna. Eftersom frågan om adoption för partner då inte kunde förutses, gjordes ingen reservation. utnyttjade den möjligheten och är alltså en konventionsstat trots att lagstiftningen där tillåter adoption i partnerskap. Sammanfattningsvis instämmer regeringen i kommitténs bedömning att det finns tillräckliga skäl för att säga upp konvention. Konventionen får anses vara av sådan vikt att en uppsägning kräver godkännande. Regeringens bedömning: En möjlighet till assisterad befruktning vid allmänt sjukhus för lesbiska par bör inte införas innan slutlig ställning har tagits till frågan om hur det rättsliga föräldraskapet för barnet då skall regleras. Regeringen avser att ta upp frågan . Kommitténs förslag: Lesbiska par som har registrerat sitt partnerskap eller lever i ett samboförhållande skall få tillgång till assisterad befrukt- ning vid allmänt sjukhus. Reglerna om fastställande av det rättsliga föräldraskapet för barn som föds i lesbiska förhållanden skall motsvara vad som gäller för heterosexuella par. För partner skall alltså en moder- skapspresumtion införas i . I socialnämndens akt om faderskaps- och moderskapsutredningen skall antecknas vem som är spermagivare vid en insemination. Remissinstanserna: Följande remissinstanser tillstyrker kommitténs förslag. , Länsrätten i , , , , , vid , , , , , Föreningen läkare, för kristna homo- och bisexuella och . och har inget att invända mot förslaget. Följande remissinstanser avstyrker förslaget. JO, Hovrätten över och , Kammarrätten i , , Social- styrelsen, , , Juridiska fakultets- nämnden vid , Juridiska fakultetsstyrelsen vid , i , , , Östra, och . Remissinstanserna anser att det saknas tillräckligt forskningsunderlag om barn som har kommit till genom insemination och att det skulle kunna innebära en belastning för barnet att växa upp med två mödrar. Det invänds att de regler som gäller för insemination i heterosexuella förhållanden har brister när det gäller möjligheterna för barn att få veta sitt genetiska ursprung och att reglernas tillämpningsområde inte bör utvidgas innan den frågan har setts över i ett vidare sammanhang. De flesta av dessa remissinstanser motsätter sig också förslaget om hur föräldraskapet skall regleras för barn som föds i lesbiska förhållanden. De förändringar som föreslås i anses omotiverade och alltför ingripande. Det invänds att barns rätt till kunskap om sitt ursprung inte tillräckligt tas tillvara. Enligt remissinstanserna bör det undersökas om det finns andra lagtekniska lösningar som bättre tillvaratar barnets intressen. Följande remissinstanser tar inte ställning till förslaget. Länsrätten i , , , , , Föreningen familje- rådgivare, koreaners förening, Forum för adopterade, , och Barnen . Skälen för regeringens bedömning: Assisterad befruktning kan utföras i form av insemination eller befruktning utanför kroppen. Båda formerna av befruktning får utföras endast om kvinnan är gift eller sambo med en man. Är det med hänsyn till samtliga omständigheter sannolikt att barnet avlats genom den assisterade befruktningen, anses en make eller sambo som har lämnat sitt samtycke vara barnets far. Som kommittén konstaterar talar flera skäl för att lesbiska par som har registrerat sitt partnerskap eller lever i ett samboförhållande bör få tillgång till assisterad befruktning vid allmänt sjukhus. Många lesbiska par skaffar barn genom privat insemination, och en del par vänder sig till sjukhus utomlands. Barnen har då inte samma möjlighet att efterforska sitt biologiska ursprung som det har när inseminationen skett vid ett svenskt allmänt sjukhus. Jämfört med privat insemination innebär insemination inom den allmänna sjukvården också minskad risk för att smittsamma sjukdomar skall överföras till modern eller barnet och att ärftliga sjukdomar skall föras vidare till barnet. Kommittén föreslår att reglerna om fastställande av föräldraskapet för barn som föds i lesbiska förhållanden skall motsvara de regler som gäller för heterosexuella par. Det föreslås att detta lagtekniskt löses genom att två helt nya kapitel införs i : ett om moderskap till barn och ett om socialnämndens medverkan vid fastställande av moderskap. Om modern är registrerad partner, skall hennes partner automatiskt anses som mor till det barn som föds i partnerskapet, dvs. det skall gälla en sorts rättslig eller social moderskapspresumtion. Är modern ogift, skall hennes sambo ges möjlighet att bekräfta moderskapet. Moderskapet skall Prop. 2001/02:123 också kunna fastställas genom dom. Remissinstanserna framför en rad skäl som talar mot den lösning som kommittén föreslår. Förslaget innebär begränsningar i möjligheten att få faderskapet till barnet fastställt, vilket kan få betydelse när det gäller barnets rätt till kunskap om sitt ursprung och barnets kontakt med sin biologiska far. Faderskapspresumtionen i bygger på antagandet att ett barn som föds i ett äktenskap också har avlats inom äktenskapet, och ett motsvarande antagande kan ju inte göras för barn som föds i ett registrerat partnerskap. Det rättsliga föräldraskapet kan lösas på andra sätt. Som JO föreslår kan ett alternativ vara att en styvbarnsadoption sker. Enligt regeringens mening är det angeläget att även andra möjligheter att lösa föräldraskapet övervägs. Bland annat måste då vägas in hur barnets rätt till sitt ursprung kan tas till vara och vilken rätt och skyldighet som bör finnas för den biologiske fadern att bli rättslig far till barnet. Även medmammans ställning bör analyseras närmare. Det är viktigt att bestämmelserna om föräldraskap för lesbiska par står väl i samklang med den familjerättsliga regleringen i övrigt. Det är inte lämpligt att en möjlighet till assisterad befruktning för lesbiska par införs innan frågan om föräldraskapet har lösts. Regeringen avser att ta upp frågan . Det skall tilläggas att regeringen beslutade om en proposition rörande behandling av ofrivillig barnlöshet (prop. 2001/02:89). I propositionen föreslår regeringen att reglerna om provrörsbefruktning utvidgas så att även behandling med donerad sperma blir tillåten. Även vissa ändringar i föreslås. Förslagen får betydelse även för frågan om assisterad befruktning för lesbiska par. 9Tillfällig föräldrapenning för homosexuella sambor Regeringens förslag: En homosexuell sambo skall ha rätt till tillfällig föräldrapenning i samma utsträckning som en heterosexuell sambo. förslag överensstämmer i sak med rege- ringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker förslag eller har inget att invända mot det. Skälen för regeringens förslag: Enligt 4 kap. 1 § lagen (1962:381) om allmän försäkring har en försäkrad förälder rätt till föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. När det gäller tillfällig föräldrapenning likställs med förälder bl.a. den som en förälder bor tillsammans med under äktenskapsliknande förhållanden, dvs. en heterosexuell sambo (4 kap. 2 § andra stycket a). En homosexuell sambo har däremot inte rätt till någon tillfällig föräldrapenning. konstaterar att den skillnad som sålunda görs mellan heterosexuella och homosexuella sambor inte är motiverad (se SOU 1999:104 s. 262 f. och 357 f.). 2001/02:123 bereds i . Eftersom just frågan om rätten till föräldrapenning har samband med frågor om adoption och partner- skap, är det dock lämpligast att den tas upp redan i detta sammanhang, vilket också förordas av . Även regeringen anser att skillnaden mellan heterosexuella och homo- sexuella sambor i detta avseende inte är sakligt motiverad. föreslår bör alltså en homosexuell sambo ha rätt till tillfällig föräldrapenning i samma utsträckning som en heterosexuell sambo. Lagtekniskt bygger förslag på att ett nytt könsneutralt sambobegrepp införs i lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem och att den ovan nämnda bestämmelsen i lagen om allmän försäkring ändras så att den hänvisar till det föreslagna nya sambobegreppet. I avvaktan på ett slutligt ställningstagande till kom- mitténs förslag bör rätten till tillfällig föräldrapenning i stället åstad- kommas genom att en hänvisning till lagen om allmän försäkring på vanligt sätt införs i lagen (1987:813) om homosexuella sambor. 10 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser Regeringens förslag: Lagändringarna skall träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Kommittén har inte förslagit någon dag för ikraftträdande. Remissinstanserna har inga synpunkter. Skälen för regeringens förslag: I avsnitt 7 föreslås att från- träder europeiska konvention om adoption av barn. Konven- tionen sägs upp genom ett tillkännagivande hos general- sekreterare. Uppsägningen träder i kraft efter det att den har tagits emot av generalsekreteraren. Lagändringarna bör inte träda i kraft innan uppsägningen av konventionen har trätt i kraft. Eftersom det inte går att bestämt säga när detta tidigast kan ske, bör lagändringarna träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Även ändringen beträffande tillfällig föräldrapenning bör träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Ambitionen är att ikraftträdandet skall ske efter det att inte längre än bundet av konventionen. Det finns inte behov av några övergångsbestämmelser. har viktiga uppgifter i samband med att ett barn adop- Ofta föregås adoptionen av en hemutredning. En lagändring som gör det möjligt för registrerade partner att gemensamt adoptera barn får sannolikt till följd att antalet adoptions- ärenden hos socialnämnderna ökar något. ökning av antalet ärenden inte påverka socialnämndernas arbete i någon nämnvärd mån, utan den bör rymmas inom ramen för den nuvarande Prop. 2001/02:123 verksamheten. lämnar samhället bidrag med 40 000 kronor för varje adoption. Eventuella kostnadsökningar för anslaget 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoption skall finansieras genom omprioriteringar inom ekonomiska ramar. Antalet styvbarnsadoptioner uppgår till omkring ett hundratal . Möjligheten för en registrerad partner att styvbarnsadoptera partnerns barn kommer inte att medföra att antalet yttranden av social- nämnden blir så stort att det inte ryms inom ramen för nuvarande resurser. När det gäller förslaget om tillfällig föräldrapenning uppkommer vissa administrationskostnader på ansvarsområde. Kostnadsökningen bedöms dock vara mycket begränsad och skall finansieras inom nuvarande ekonomiska ramar. Förslaget bedöms inte medföra någon kostnad för föräldraförsäkringen. 12.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap 3 kap. 2 § Lagen (1984:1140) om insemination och lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen gäller inte för registrerade partner. Första stycket har utgått. Det innebär att registrerade partner gemensamt kan adoptera barn och att den ena partnern kan adoptera den andra partnerns barn. Registrerade partner kan även utses att som särskilt förordnade vårdnadshavare gemensamt utöva vårdnaden om ett barn. Övervägandena finns i avsnitt 5 och 6. 12.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor Om två personer bor tillsammans i ett homosexuellt förhållande, skall vad som gäller i fråga om sambor enligt följande lagar och bestämmelser tillämpas även på de homosexuella samborna: _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ 4 § lagen (1997:159) om brevröstning i vissa fall, 6 kap. 10 a §, 10 kap. 18 §, 11 kap. 2, 15 och 16 §§, 12 kap. 7 och 8 §§ samt 16 kap. 7 och 9 §§ , 16. säkerhetsskyddslagen (1996:627), _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ 22.12 § första stycket 2 lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap, 23.lagen (1990:272) om internationella frågor rörande makars och sambors förmögenhetsförhållanden, 24.4 kap. 2 § andra stycket a) lagen (1962:381) om allmän försäkring. Förutsätter dessa lagar eller bestämmelser att samborna skall vara ogifta, gäller Prop. 2001/02:123 det också de homosexuella samborna. Punkten 15 har ändrats så att 6 kap. 10 a § är tillämplig på homosexuella sambor. Även homosexuella sambor kan alltså utses till särskilt förordnade vårdnadshavare. Punkten 24 är ny. Den innehåller en hänvisning till 4 kap. 2 § andra stycket a) lagen om allmän försäkring. Vad som enligt den bestämmelsen gäller i fråga om personer som bor tillsammans under äktenskapslik- nande förhållanden skall alltså tillämpas även beträffande homosexuella sambor. Övervägandena finns i avsnitt 6 och 9. 12.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag En förälder som ensam har vårdnaden om ett barn har rätt att uppbära allmänt barnbidrag för barnet. Vid gemensam vårdnad gäller följande. Rätt att uppbära allmänt barnbidrag har barnets moder eller, om föräldrarna gör anmälan om det till den allmänna , barnets fader. Är den nu avsedde föräldern till följd av frånvaro, sjukdom eller annan orsak förhindrad att delta i vårdnaden, övergår rätten att uppbära bidraget till den andre föräldern. Bor barnet varaktigt tillsammans med endast en av föräldrarna, har efter anmälan den föräldern rätt att uppbära bidraget. Har barnet två särskilt förordnade vårdnads- havare, skall vad som sagts om barnets moder och fader i stället gälla den kvinnliga respektive den manlige vårdnadshavaren. Är barnets föräldrar eller för barnet särskilt förordnade vårdnadshavare av samma kön, skall vad som sagts om barnets moder i stället gälla den äldre av kvinnorna eller männen eller, om de gör anmälan om det, den yngre av dem. I fråga om rätten att uppbära allmänt barnbidrag likställs med föräldrar de, som med socialnämndens tillstånd har tagit emot ett utländskt barn för vård och fostran i syfte att adoptera det. Allmän försäkringskassa får på framställning av socialnämnd förordna att allmänt barnbidrag för barn, som genom socialnämndens försorg placerats i enskilt hem, skall uppbäras av den som fostrar barnet. Har barnet placerats i enskilt hem av annan än socialnämnd, får sådant förordnande meddelas på framställning av den som enligt första stycket uppbär bidraget. Allmänt barnbidrag lämnas endast om bidragsmottagaren är bosatt i . I första stycket har en följdändring gjorts till ändringarna i 3 kap. 2 § lagen om registrerat partnerskap och punkt 15 i lagen om homosexuella sambor. Paragrafen har vidare arbetats om språkligt och redaktionellt i enlighet med Lagrådets förslag. Rätten att uppbära flerbarnstillägget tillkommer den som uppbär allmänt barnbidrag för de barn som flerbarnstillägget avser. Om barnbidrag har slutat utges för alla de barn som flerbarnstillägget avser, tillkommer rätten att uppbära flerbarnstillägget barnens vårdnadshavare. Om alla barn som berättigar till flerbarnstillägget är myndiga, eller om barnen saknar vårdnadshavare, tillkommer rätten den eller de föräldrar som barnen stadigvarande sammanbor med. Skulle enligt första stycket två personer kunna uppbära flerbarnstillägget, betalas detta till kvinnan eller, om de gör anmälan om detta, till mannen. samma kön, betalas flerbarnstillägget till den äldre av dem eller, om de gör Prop. 2001/02:123 anmälan om det, till den yngre.