prop · GP03144 · 2002-03-14 00:00:00 — Förutsättningarna för när känsliga och ömtåliga personuppgifterfår behandlas i verksamheten bör därför regleras särskilt i lagen.Behandling av personuppgifter enligt personuppgiftslagen och lagen omarbetsförmedlingsregister13 § personuppgiftslagen förbjuder i princip behandling av personuppgifter somavslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös ellerfilosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening, eller som rör hälsa ellersexualliv (känsliga personuppgifter).Det finns vissa undantag från förbudet i personuppgiftslagen, till exempel dåden enskilde samtyckt till behandlingen (15 §), om behandlingen är nödvändig ivissa särskilt angivna fall, bland annat för att rättsliga anspråk skall kunnafastställas, göras gällande eller försvaras (16 §), om behandlingen utförs avideella organisationer i vissa fall, för hälso- och sjukvårdsändamål, eller förforsknings- och statistikändamål (17-19 §§). Enligt 20 § personuppgiftslagen får regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddela föreskrifter omytterligare undantag från förbudet från behandling av känsliga personuppgifterom det behövs med hänsyn till ett viktigt allmänt intresse. Från och med den 1oktober 2001 gäller enligt 8 § personuppgiftsförordningen (1998:1191) attmyndigheter, utöver vad som anges i 15-19 §§ personuppgiftslagen, får behandlakänsliga personuppgifter i löpande text om uppgifterna har lämnats i ett ärendeeller är nödvändiga för handläggningen av det.Personuppgiftslagen förbjuder vidare andra än myndigheter att behandlapersonuppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott, domar i brottmål,straffprocessuella tvångsmedel eller administrativa frihetsberövanden (21 §),det vill säga sådan behandling är tillåten för myndigheter.Enligt den nu gällande arbetsförmedlingsregisterlagen är det tillåtet attbehandla vissa känsliga uppgifter om en arbetssökande. Om det har väsentligbetydelse för handläggningen av ett ärende i den arbetsmarknadspolitiskaverksamheten och den arbetssökande skriftligen har samtyckt får man - i form aven daganteckning - registrera förekomst av intyg och utlåtande av läkare ellerskrivelser från myndigheter, redovisade arbetshinder, sociala och ekonomiskaförhållanden, slutsatser av utredande samtal samt handlingsplaner (6 §). Medundantag för registreringar som enbart anger förekomst av intyg, utlåtandeneller skrivelser får sådana registreringar bl.a. innehålla uppgift om denarbetssökandes sjukdom eller hälsotillstånd samt omdömen och andra värderandeupplysningar om den arbetssökande (7 §). Enligt 8 § är det inte tillåtet attregistrera uppgifter om att den arbetssökande misstänks eller har dömts förbrott, har avtjänat straff eller fått annan påföljd för brott, har varit föremål för tvångsingripande enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vårdav unga, lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vår ellersmittskyddslagen (1988:1472). Registreringen får inte heller innehålla uppgiftom att den arbetssökande vårdats med stöd av socialtjänstlagen (2001:453) ellervarit föremål för åtgärd enligt utlänningslagen (1989:529). Enligt regeringensuppfattning bör möjligheterna att behandla personuppgifter i enarbetsmarknadspolitisk databas enligt den nya lagen i så stor utsträckning sommöjligt motsvara den reglering som gäller idag.Behandling av känsliga personuppgifterI den arbetsmarknadspolitiska verksamheten finns behov av att behandla vissakänsliga personuppgifter oftare än andra. Det kan emellertid inte uteslutas attflertalet uppgifter som anges i 13 § personuppgiftslagen kan kommaatt behöva behandlas vid den allmänna handläggningen av ärenden. De handläggande myndigheterna bör t.ex. kunna få information om och behandla uppgifter om bland annat arbetshinder av olika slag - vilket kan inbegripa uppgifter om hälsa ochsociala förhållanden m.m. - vid t.ex. handläggningen av ärenden omarbetslivsinriktad rehabilitering och utredning av möjligheterna att få delta iarbetsmarknadspolitiska program. Mot bakgrund av lagens tillämpningsområde torde en begränsning av vilka känsliga personuppgifter m.m. som får behandlasgenerellt inte kunna uppställas. I lagen bör därför gälla att myndigheterna inom skall få behandla samtliga sådana uppgifter som avses i 13 § personuppgiftslagen.Redan av 21 § personuppgiftslagen följer att myndigheter får behandla uppgifterom lagöverträdelser m.m. Eftersom särskilda regler gäller beträffande denelektroniska hanteringen av sådana uppgifter finns det dock anledning att iförtydligande syfte ange att arbetsmarknadsmyndigheterna får behandla dessauppgifter.Av integritetshänsyn bör det dock inte vara möjligt att behandla känsliga ochömtåliga personuppgifter som avses i 13 och 21 § personuppgiftslagen i annatfall än om de har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av det. Eftersom en myndighet i allmänhet inte kan påverka vilka handlingar somlämnas till dem bör utgångspunkten vara att samtliga uppgifter som förekommer iett ärende, dvs. även känsliga sådana, bör kunna få behandlas. När det gällerhandlingar som upprättats av myndigheten finns det däremot utrymme att påverkainnehållet i en handling, Känsliga personuppgifter och personuppgifter enligt 21 § personuppgiftslagen bör i sådana fall endast få behandlas om det ärnödvändigt för handläggningen av ärendet.Lagrådet har ifrågasatt om det är erforderligt och förenligt medintegritetsskyddet att tillåta behandling av personuppgifter som avslöjarpolitiska åsikter eller religiös eller filosofisk övertygelse. Lagrådet har dock inte motsatt sig den föreslagna regleringen eftersom det inte helt kanuteslutas att sådan behandling är försvarlig när t.ex. uppgifter lämnas in i ett ärende. Som Lagrådet förutsatt kommer regeringen eller AMS att meddelaföreskrifter om vilka känsliga personuppgifter som får behandlas för ett visständamål.Datainspektionen har motsatt sig att utrymmet att behandla känsligapersonuppgifter utvidgas om det är vad som avses med formuleringen att uppgifter skall få behandlas om uppgifterna är nödvändiga i stället för om de är avväsentlig betydelse för handläggningen. Enligt lagen omarbetsförmedlingsregister skall en uppgift ha väsentlig betydelse förhandläggningen för att få registreras. Enligt personuppgiftsförordningensterminologi får känsliga personuppgifter behandlas om behandlingen är nödvändigför handläggningen. Regeringen anser att uppgifterna skall vara nödvändiga förhandläggningen av ett ärende för att få behandlas. Någon ändring av denmateriella betydelsen jämfört med vad som gäller är inte avsedd.Behandling av känsliga och ömtåliga personuppgifter i databaserIntegritetsaspekterna gör sig särskilt starkt gällande när det gäller frågan omvilka känsliga personuppgifter och uppgifter om lagöverträdelser m.m. som fårbehandlas i personregister som utgör sammanställningar av uppgifter hos enmyndighet i databaser. I den nu gällande arbetsförmedlingsregisterlagen, sombygger på den numera upphävda datalagens (1973:289) definition avpersonregister, gäller begränsningar beträffande vilka uppgifter av känsligeller ömtålig natur som får registreras. Detta skydd för den personligaintegriteten bör vidmakthållas även i fortsättningen. I den nya lagen bör därför regleras vilka känsliga eller ömtåliga personuppgifter som skall få behandlas i en databas.För att motsvara dagens reglering bör arbetsmarknadsmyndigheternas möjligheteratt behandla känsliga personuppgifter i en databas inskränkas till att avseendast de personuppgifter i 13 § personuppgiftslagen som avslöjar etnisktursprung samt rör hälsa. Detta innebär inte att arbetsmarknadsmyndigheterna ärförhindrade att behandla personuppgifter om medborgarskap eller födelseland.I promemorian föreslås att även ras skall få behandlas i databasen. Enligtregeringens uppfattning finns det, som även Justitiekanslern har påtalat, dockinte anledning att anta att det finns behov av att behandla personuppgifter somavslöjar ras i databasen.Enligt arbetsförmedlingsregisterlagen får registreras uppgifter om socialaförhållanden, omdömen, slutsatser och andra värderande upplysningar om enarbetssökande. Dessa uppgifter får i form av daganteckning registreras om dethar väsentlig betydelse för handläggningen av ett ärende och med denregistrerades skriftliga samtycke. Samtliga dessa uppgifter får enligtpersonuppgiftslagens bestämmelser behandlas med de begränsningar som anges it.ex. 9-10 §§ samma lag. Enligt regeringens uppfattning bör det för att dessapersonuppgifter även i fortsättningen skall få behandlas i databasen krävas attden registrerade lämnat sitt skriftliga samtycke och att personuppgifterna harlämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av det.De känsliga eller ömtåliga personuppgifter som får förekomma iarbetsförmedlingsregistret får endast registreras om det har väsentlig betydelse för handläggningen av ett ärende. För att värna om den personliga integritetenbör en sådan förutsättning gälla även i fortsättningen rörande behandlingen avdessa uppgifter i den arbetsmarknadspolitiska databasen. De känsliga ochömtåliga uppgifterna får därför föras in i databasen endast om de är nödvändigaför handläggningen av ett ärende. På samma sätt som angivits ovan är någonmateriell ändring jämfört med vad som gäller inte avsedd.Personuppgiftslagen ställer inte upp något exklusivt krav på samtycke förbehandling av känsliga eller ömtåliga personuppgifter. Enligt lagen omarbetsförmedlingsregister får sådana uppgifter registreras om de har väsentligbetydelse för handläggningen och med den enskildes skriftliga samtycke.Statskontoret, och motsätter sig det föreslagna kravet på samtycke. Statskontoret anser attbehandling av personuppgifter bör ha författningsstöd och inte vara beroende avsamtycke. Om de känsliga eller ömtåliga personuppgifterna är nödvändiga för ettärendes handläggning bör behandling vara tillåten även utan samtycke.Riksarkivet har anfört att kravet på samtycke medför att hanteringen av känsliga eller ömtåliga personuppgifterna blir beroende av den enskildes inställning och att denne avgör med vilken teknik uppgifterna skall behandlas. Riksarkivetanger att handlingar bör hanteras på enhetligt och rationellt sätt samt attkravet på samtycke leder till merarbete, merkostnader, lokala variationer ochett svåröverskådligt system som försvårar insyn och kontroll. Riksarkivetifrågasätter därför huruvida det är lämpligt att låta den enskilde avgöra huruppgifterna skall hanteras. isin tur har påtalat att krav på samtycke vid inhämtande av personuppgiftergenerellt leder till sämre datakvalitet för forskningsändamål och motsätter sigatt kravet på samtycke förstärks i förhållande till vad som gäller.Enligt regeringens uppfattning är det av integritetshänsyn även i fortsättningen motiverat att upprätthålla ett krav på samtycke från den enskilde vidbehandling av känsliga och ömtåliga personuppgifter.Riksdagens ombudsmän har å andra sidan förordat att den nuvarande ordningen medskriftligt samtycke skall behållas samt anfört att klagomål visar att det redani dag ofta råder delade meningar mellan den enskilde och arbetsförmedlingenstjänstemän om innebörden av den enskildes samtycke. Uttryckligt samtycke istället för skriftligt riskerar därför att leda till ett ökat antal fall avmissförstånd och konflikter om vad som förekommit i kontakterna mellan denenskilde och arbetsmarknadsmyndigheterna samt till ökade bevissvårigheter.Enligt ombudsmän är det inte givet att arbetsmarknadsmyndighetensuppfattning att den enskilde samtyckt till behandling av känsligapersonuppgifter delas av den enskilde samt att den enskilde i ett senare skedebekräftar detta. AMS har anfört att skriftligt samtycke normalt inhämtas, menatt det finns situationer när myndigheten har den enskildes uttryckliga samtycke och där det kan ta tid att få samtycket skriftligt dokumenterat. I sådanasituationer är det enligt önskvärt attarbetsmarknadsmyndigheten kan försäkra sig om ett uttryckligt samtycke i stället för ett skriftligt så att handläggningen av ärendet kan fortsätta.Med hänsyn till de integritetskänsliga uppgifter som arbetsmarknadsmyndigheterna behandlar och till att tveksamhet uppstår i vilken utsträckning den enskilde har samtyckt till behandling av känsliga och ömtåliga personuppgifterbör enligt regeringens bedömning nuvarande krav på skriftligt samtycke kvarstå.Såsom Lagrådet påpekat bör det av lagen framgå att den registrerade har rätt att återkalla ett lämnat samtycke.I promemorian föreslås att uppgifter om ekonomiska förhållanden skall fåbehandlas i databasen om de har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga förhandläggningen och den registrerade har lämnat sitt samtycke. Detta motsvararhuvudsakligen reglering i 6-7 §§ arbetsförmedlingsregisterlagen. Av 5-6 §§ samma lag framgår dock att uppgifter om utbetalning av medel förarbetsmarknadspolitiska åtgärder och om utbetald arbetslöshetsersättning fårregistreras utan samtycke. För att informationsutbytet mellan myndigheter isyfte att bl.a. effektivisera ärendehantering och stärka kontrollen av statligamedel skall kunna utvecklas är det enligt regeringens uppfattning av betydelseatt arbetsmarknadsmyndigheterna i fortsättningen kan behandla personuppgifter om ekonomiska förhållanden även utan den registrerades samtycke.Vissa personuppgifter får inte behandlas i en databasSåsom ovan nämnts får personuppgifter om lagöverträdelser m.m. inte registrerasi arbetsförmedlingsregistret. Detsamma gäller för uppgifter om att denarbetssökande har vårdats med stöd av socialtjänstlagen (2001:453) eller varitföremål för åtgärd enligt utlänningslagen (1989:529). Dessa uppgifter harbehandlats manuellt hos de handläggande myndigheterna i den mån de har behövts.Dessa uppgifter bör även fortsättningsvis få behandlas i denarbetsmarknadspolitiska verksamheten, men bör inte få föras in i denarbetsmarknadspolitiska databasen.Som ombudsmän föreslagit bör den arbetsmarknadspolitiska databasenanges i obestämd form eftersom det kan komma att finnas mer än enarbetsmarknadspolitisk databas.5.8Direktåtkomst och utlämnande av personuppgifterRegeringens förslag: och länsarbetsnämnderna får hadirektåtkomst till personuppgifter som behandlas i en arbetsmarknadspolitiskdatabas. Sådan åtkomst skall vara förbehållen de personkategorier som på grundav sina arbetsuppgifter behöver tillgång till uppgifterna. Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, meddelar föreskrifter om sådan direktåtkomst.Riksförsäkringsverket, de allmänna försäkringskassorna, och arbetslöshetskassorna får ha direktåtkomst tillpersonuppgifter som behandlas i en arbetsmarknadspolitisk databas om det behövsför de ändamål som avses i 5 §. Regeringen meddelar föreskrifter om vilkauppgifter som får omfattas av direktåtkomst.Uppgifter i databasen får lämnas ut till en enskild på medium för automatiseradbehandling endast om regeringen har meddelat föreskrifter om det.Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, meddelar föreskrifterom vilka personuppgifter som får lämnas ut på medium för automatiseradbehandling till myndigheter och enskilda.Promemorians förslag: Överensstämmer till viss del med regeringens förslag. Ipromemorian föreslås dock att regeringen meddelar föreskrifter om attpersonuppgifter får lämnas ut på medium för automatiserad behandling tillmyndigheter och organ samt att enskilda får ha direktåtkomst tillpersonuppgifter. Till skillnad från regeringens förslag föreslås i promemorianatt regeringen meddelar föreskrifter om vilka myndigheter och andra organ somfår ha direktåtkomst till personuppgifter.Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte yttrat sig särskilt överförslaget. AMS har emellertid tillstyrkt förslaget. Datainspektionen har anförtatt elektronisk överföring av personuppgifter till andra kan accepteras endastunder vissa förutsättningar. Arbetslöshetskassornas samarbetsorganisation harpåtalat att det är av väsentlig betydelse att arbetslöshetskassorna kan fåuppgift om arbetssökandes adress. LO har angivit att de personer inomArbetsmarknadsverkets som skall få direktåtkomst till personuppgifter noggrantmåste preciseras samt att direktåtkomst kan medges endast i de fall ett klartbehov föreligger.Skälen för regeringens förslagDirektåtkomstDirektåtkomst innebär att den som använder ett register på egen hand kan söka idetta och få svar på frågor, dock utan att själv kunna bearbeta eller på annatsätt påverka innehållet. Direktåtkomsten kan dock ge användaren en möjlighet att även hämta hem informationen till sitt eget system och bearbeta den där. Iregisterförfattningar har direktåtkomst i regel beskrivits som en möjlighet till direktåtkomst till uppgifter i register. Direktåtkomst har traditionellt settansetts innebära att uppgifter lämnas ut utan att den utlämnande myndigheteneller det utlämnande organet i det enskilda fallet har kontroll över vilkauppgifter som lämnas ut, varför det från integritetssynpunkt ansetts vara avstor betydelse att särskilt reglera frågor om tillgång till uppgifterna genomdirektåtkomst i registerlagstiftning. Som Lagrådet har påpekat kan det i vissafall vara svårt att dra en gräns mellan direktåtkomst och andra former avutlämnande.Vare sig dataskyddsdirektivet eller personuppgiftslagen innehåller någrasärskilda bestämmelser som tar sikte just på sättet att lämna utpersonuppgifter. Däremot innehåller dessa regleringar bestämmelser som ansesinnebära begränsningar i möjligheten att lämna ut uppgifter genom direktåtkomst. Personuppgifter får nämligen inte behandlas för något ändamål som är oförenligt med det för vilket uppgifterna samlades in. De personuppgifter som behandlasskall vidare vara adekvata och relevanta i förhållande till ändamålen medbehandlingen och fler personuppgifter får inte behandlas än som är nödvändigtmed hänsyn till ändamålen med behandlingen.Direktåtkomst inom ArbetsmarknadsverketEnligt 16 § lagen om arbetsförmedlingsregister får endast den offentligaarbetsförmedling eller det som enligt 1 § får föra ettarbetsförmedlingsregister ha direktåtkomst till registret. Fram till och med används begreppet terminalåtkomst. Vidare får endast AMS hadirektåtkomst till styrelsens centrala statistikregister.LO har anfört att de personer inom som skall fådirektåtkomst till personuppgifter noggrant måste preciseras samt attdirektåtkomst kan medges endast i de fall ett klart behov föreligger.AMS och länsarbetsnämnderna är självständiga myndigheter men ingår i sammamyndighetsorganisation (). En obegränsad direktåtkomst tilluppgifter i databaser inom en och samma myndighetsorganisation innebär inte attsamtliga anställda har tillgång till uppgifterna. Personuppgiftslagens allmännabestämmelser om grundläggande krav på säkerhet vid behandling m.m. medför attolika åtgärder måste vidtas som förhindrar missbruk. Det kan till exempelinnebära att åtkomst till olika uppgifter inom en myndighet är starkt begränsadtill olika behörighetsnivåer eller till olika delar inommyndighetsorganisationen, vilket i sin tur innebär att det i slutändan är etthögst begränsat antal personer som har tillgång till samtliga eller vissauppgifter. Att dessa personer organisatoriskt befinner sig på olika myndighetertorde dock inte kunna anses så allvarligt ur integritetssynpunkt att det börhindra en utveckling av effektiva datasystem. Utgångspunkten bör därför enligtregeringens bedömning - till skillnad mot den nu gällande registerlagen - varaatt myndigheterna inom bör få ha direktåtkomst tilluppgifter som behandlas i en arbetsmarknadspolitisk databas. Urintegritetssynpunkt är det dock lämpligt att åtkomsten till de uppgifter sombehandlas inte är vidare än nödvändigt. I lagen bör därför anges de allmännaförutsättningar för vem som får ha direktåtkomst till uppgifter i databasen,oberoende av myndighet. Enligt regeringens uppfattning bör endast depersonkategorier som på grund av sina arbetsuppgifter behöver tillgång tilluppgifterna få ha direktåtkomst till dem. Regeringen, eller den myndighetregeringen bestämmer, meddelar ytterligare föreskrifter om detta. Utgångspunkten för det fortsatta författningsarbetet i denna del bör vara att de hänsyn sommotiverade en uppdelning av terminalåtkomsten till de nu befintliga registrenbeaktas.Direktåtkomst för andraFrån och med kommer , de allmännaförsäkringskassorna, och arbetslöshetskassorna attfå direktåtkomst till vissa uppgifter om arbetssökande och tidsuppgifter omregistrerade förhållanden samt tekniska och administrativa uppgifter om detbehövs som underlag för beslut om och kontroll av förmåner, ersättningar ochandra stöd åt enskild (16 a § lagen om arbetsförmedlingsregister och 4 §förordningen (1994:460) om arbetsförmedlingsregister).De överväganden regeringen gjorde i samband med att 16 a § infördes framgår avpropositionen Ökat informationsutbyte mellan arbetslöshetsförsäkringen,socialförsäkringen och studiestödet (prop. 2000/01:129 s. 73-82). Ipropositionen anges bl.a. att direktåtkomst till elektroniskt lagrad information ansetts innebära särskilda risker ur integritetssynpunkt samt attdet därför bör ankomma på att ta ställning till i vilka falldirektåtkomst bör medges. Med hänsyn härtill bör det enligt regeringensuppfattning framgå vilka myndigheter m.fl. som kan få direktåtkomst. Även dennya lagen bör ange att , de allmänna försäkringskassorna,och arbetslöshetskassorna får ha direktåtkomst tillpersonuppgifter som behandlas i en arbetsmarknadspolitisk databas om det behövsför de sekundära ändamålen (se avsnitt 5.5). Någon möjlighet för regeringen attmeddela föreskrifter om att enskilda får ha direktåtkomst till personuppgifterbör därför inte ges. Enligt regeringens uppfattning bör emellertid regeringenmeddela föreskrifter om vilka uppgifter som omfattas av direktåtkomsten.Arbetslöshetskassornas har påtalat att det för den enskilde ärväsentligt att arbetslöshetskassorna kan få uppgift om arbetssökandes adresssamt att detta bör beaktas i det fortsatta författningsarbetet. Detsamma harRiksskatteverket anfört angående skatteförvaltningens ochkronofogdemyndigheternas behov av uppgifter.Andra myndigheters, än de ovan angivna, behov att genom direktåtkomst få del avpersonuppgifter får övervägas i annat sammanhang. Utgångspunkten för dessaöverväganden bör vara att utlämnande av uppgifter genom direktåtkomst endast får ske i de fall det finns ett klart behov av det. Mottagarens intresse av att fåta del av uppgifter måste vägas mot intresset av att skydda enskildas personliga integritet och hänsyn måste tas till sekretesslagens regler. Iarbetsförmedlingsverksamheten förekommer en omfattande verksamhet i form avsamverkan med andra aktörer, framför allt kommuner (sociala myndigheter,arbetsmarknadsenheter m.fl.), facklig medverkan i särskilda projekt ochliknande. AMS har understrukit vikten av att arbetsmarknadsmyndigheterna i sinverksamhet där samverkan med andra aktörer förekommer kan hitta rationellalösningar för denna samverkan. Ett utökat informationsutbyte kräver emellertidatt ändamålen i den sekundära ändamålsbestämmelsen i lagen ändras.Utlämnande av personuppgifter på medium för automatiserad behandlingAv 17 § arbetsförmedlingsregisterlagen framgår att vissa uppgifter rörande enarbetssökande samt vissa uppgifter om arbetsgivare får lämnas ut på medium förautomatiserad behandling till , de allmännaförsäkringskassorna, CSN, eller skattemyndigheterna.