prop · GP03143 · 2002-03-21 00:00:00 — Regeringens proposition 2001/02:143 Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig Regeringen överlämnar denna proposition till . De energipolitiska riktlinjerna uppgörelse ligger fast. Vid ut- gången av upphör dock de kortsiktiga åtgärder som vidtagits för att kompensera för bortfallet från kärnkraftsreaktorerna i . Regeringens bedömning är att en stängning av den andra reaktorn kan genomföras senast . För den fortsatta omställningen av energisystemet redovisas i denna proposition förslag till en ny och mer långsiktig inriktning för såväl främjande av förnybar elproduktion som en effektivare energianvändning. Förslagen skall ersätta motsvarande åt- gärder energipolitiska program. Syftet är att kraftigt öka ambi- tionsnivån som teknikutveckling stimuleras och kostnaderna hålls nere. I propositionen presenterar regeringen sin avsikt att söka nå en över- enskommelse med industrin om en långsiktigt hållbar politik för den fortsatta kärnkraftsavvecklingen och omställningen av energisystemet. Regeringen redovisar i propositionen huvudinriktningen för ett nytt regelsystem för främjande av förnybar el. Ett förslag till en ny lag har presenterats för Lagrådet, som dock har bedömt att vissa kompletterande analyser bör genomföras. Förslag till lagstiftning kommer att föreläggas efter sådana kompletteringar. Det nya stödsystemet innebär att ett kvotbaserat certifikatsystem för att främja elproduktion från förnybara energikällor införs . Systemet bygger på att producenter av sådan el tilldelas elcertifikat av staten och att det föreligger en kvotplikt, som innebär en skyldighet för elleverantörer och elförbrukare att inge elcertifikat till staten i förhållan- de till den mängd el man förbrukat eller försålt. Om kvotplikt inte full- görs skall en sanktionsavgift betalas till staten. El som produceras med hjälp av vindkraft, solenergi, geotermisk energi, vattenkraft och våg- energi samt biobränsle är sådan elproduktion som föreslås berättiga Prop. 2001/02:143 anläggningens innehavare till elcertifikat. Certifikatsystemet innebär konkurrensneutralitet när det gäller stöd till förnybar elproduktion. Regeringen har dock funnit att det finns behov av kompletterande insatser för vindkraft . Sär- skilda åtgärder för vindkraft föreslås därför . Produktionsmålet för utökad tillförsel av förnybar el föreslås till . Vid en positiv utveckling är bedömningen att en lämplig ambitionsnivå kan vara att öka produktionsmålet till . Dessutom föreslås ett planeringsmål för vindkraft. En effektivare energianvändning föreslås stimuleras genom satsningar på information och utbildning, den kommunala energirådgivningen samt teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik. Det är angeläget att den positiva trenden i riktning mot en ökad effek- tivitet i energianvändningen vidmakthålls. Förslagen innebär att lokala och regionala initiativ främjas och att de statliga insatserna får en tydlig inriktning på metodutveckling, rådgivning och information. Fortsatt arbete kring metodik för uppföljning av de energipolitiska målen aviseras genom utveckling av indikatorer för att beskriva utvecklingen på energiområdet. En strategi för minskad klimatpåverkan från energisektorn presenteras. Energipolitiska insatser på klimatområdet redovisas på såväl nationell som internationell nivå. Som en del av de nationella klimatåtgärderna avser regeringen att gå vidare i arbetet med långsiktiga avtal med energi- intensiv industri. Därutöver redovisas i propositionen åtgärder som syftar till en vidare- utveckling av elmarknadsreformen. Vissa förändringar i ellagen (1997:857) föreslås som huvudsakligen rör tariffsättning på regionled- ningar, anvisning av balansansvarig och anvisning av elleverantör samt icke koncessionspliktiga nät. Därutöver redovisas regeringens bedöm- ningar angående bl.a. elmarknadens utveckling, konkurrensfrågor och konsumentinformation. Överväganden angående förslag till förändring i kraftvärmebeskattningen redovisas. Vidare föreslås en ytterligare öpp- ning av naturgasmarknaden i enlighet med de krav som anges i det s.k. gasmarknadsdirektivet (98/30/EG). Denna proposition har utarbetats i samråd mellan Socialdemokraterna, . Uppföljning av de åtgärder som föreslås avses ske i fortsatt samverkan mellan dessa partier. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) ................ Förslag till lag om ändring i naturgaslagen (2000:599) Ärendet ............................................................och dess beredning Riktlinjer ..........................................................för energipolitiken Den svenska ....................................................energiförsörjningen ..........................................energipolitiska program m.m Resultat utifrån utvärdering av de kortsiktiga åtgärderna inom det En gemensam nordisk elmarknad Elmarknadens struktur och utveckling Nätbegränsningar och nordisk samverkan Sanktionssystem riktat mot nätägare Regler och tillsyn på elmarknaden Tariffer för överföring på regionledningar Samlad skälighetsbedömning av nättariffer Uttag direkt från transformator Tariffsättning utifrån en regionlednings Anvisning av balansansvarig............................................ 7.8Elanvändarens skyldighet att betala för den el han förbrukar han saknar en elleverantör.......... Undantag från kravet på nätkoncession ........................... Särskilda ledamöter i domstolar....................................... Ytterligare öppning av naturgasmarknaden ..................... Ökning av antalet berättigade kunder ............ Mål för el producerad med förnybara energikällor .......... En ny stödform för förnybar elproduktion ....................... Behov av ett nytt stödsystem ......................... Principutformning av ett certifikatsystem...... Särskilda åtgärder för vindkraft........................................ Planeringsmål för vindkraft ........................... Övergångsstöd till vindkraft......................... 8.4Nedsättningen av nätavgiften för småskalig Stöd till solvärme ........................................................... Information, utbildning, provning m.m.......................... Lokala och regionala initiativ......................................... 9.4Teknikupphandling och marknadsintroduktion i 10 Indikatorer över energiförsörjningen............................................ 11 Strategi för minskad ..............klimatpåverkan från energisektorn 11.2Utgångspunkter för minskad klimatpåverkan från Energipolitiska insatser på klimatområdet ..................... Åtgärder i internationellt samarbete............. 11.4Samverkan mellan flexibla mekanismer och 11.5Underlag för uppföljning och utvärdering av energipolitiskt motiverade åtgärder inom Bedömning av framtida utsläpp av Genomförande och finansiering.................................................... Övriga berörda myndigheter m.fl................................... Förslaget till vissa ändringar i ellagen............................ 13.2Förslag till ytterligare öppning av naturgasmarknaden.. 140 Förslaget till lag om ändring i ellagen (1997:857)......... 14.2Förslaget till lag om ändring i naturgaslagen (2000:599)............................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... dels antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i ellagen (1997:857) 2.lag om ändring i naturgaslagen (2000:599) dels godkänner vad regeringen förordar om 3.riktlinjer för energipolitiken (avsnitt 4) 4.mål för el producerad med förnybara energikällor (avsnitt 8.1) 5.särskilda åtgärder för vindkraften (avsnitten 8.3.1 och 8.3.2) 6.stöd till solvärme (avsnitt 8.6) 7.information, utbildning m.m. (avsnitt 9.2) 8.lokala och regionala initiativ (avsnitt 9.3) 9.teknikupphandling och marknadsintroduktion (avsnitt 9.4) Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) Härigenom föreskrivs i fråga om ellagen (1997:857) dels att 2 kap. 4 §, 4 kap. 5 och 8 §§ samt 8 kap. 8 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 8 kap. 4 a §, av följande lydelse. Regeringen får föreskriva undantag från kravet på nätkoncession enligt 1 § och förbudet att börja bygga enligt 3 § i fråga om vissa slag av ledningar eller stationer eller i fråga om ledningar eller stationer inom vissa områden. En sådan föreskrift får dock inte avse utlandsförbindelser. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndigheten får i det enskilda fallet medge undantag från kravet på nätkoncession enligt 1 §. Undantag får medges bara för ledningar som är i bruk . Undantag skall medges för en bestämd tid, som kan för- längas. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndigheten får i det enskilda fallet meddela ett bindande besked om huruvida en eller flera elektriska starkströms- ledningar omfattas av föreskrifter om undantag från kravet på nätkoncession. Ansökan om ett bindande besked får även göras av innehavaren av nätkoncessionen för det område, där ledningen eller ledningarna är belägna. På en ledning som omfattas av en nätkoncession för linje och där spän- ningen understiger (regionledning), får inte nättariffen, utom engångsavgift för anslutning, på varje spänningsnivå utformas med hän- syn till var en uttagspunkt är belägen i förhållande till ledningens anslut- ning till annan nätkoncessionshavares ledning som omfattas av nätkon- cession för linje. Tillstånd till avvikelse från vad som anges i första stycket får meddelas i enlighet med 6 §. Vid skälighetsbedömningen av nättariffen för en regionledning skall 1.nätkoncessionshavarens kost- nader för att ha samtliga sina regionledningar inom en och sam- ma region anslutna till en annan nätkoncessionshavares ledning bedömas samlat, 2.nätkoncessionshavarens kost- nader för nedtransformering bedö- mas samlat för hela landet inom varje normalt spänningsintervall när lika många nedtransforme- ringar utförts för att nå detta spänningsintervall, 3.nätkoncessionhavarens övriga kostnader bedömas samlat inom varje normalt spännings- intervall för nätkoncessionshava- rens samtliga regionledningar i hela landet. Nättariffen för en elektrisk an- läggning som tar ut el direkt från en transformator på en regionled- ning skall utformas med utgångs- punkt i nättariffen för spännings- nivån före transforma- torn med ett skäligt tillägg för ned- transformeringen. Vid skälighetsbedömningen av nättariffen för en regionledning skall de beräknade kostnaderna för den prestation som nätkon- cessionshavaren har att utföra och hans sätt att utföra prestationen bedömas samlat inom varje nor- malt spänningsintervall för nät- koncessionshavarens samtliga regionledningar i hela landet. Den del av de beräknade kost- naderna som utgörs av betalning för överföring på stamnätet och andra regionledningar skall dock bedömas samlat endast för nätkon- cessionshavarens samtliga region- ledningar inom en och samma region. När den systemansvariga myn- digheten får kännedom om att ett avtal med myndigheten om balans- ansvar enligt 4 § första stycket skall upphöra att gälla skall myn- digheten utan dröjsmål underrätta de innehavare av nätkoncession på vars ledningsnät de uttagspunkter är belägna där balansansvaret så- lunda kommer att upphöra att gälla. Innehavarna av nätkon- cession skall utan dröjsmål under- rätta berörda elleverantörer. När någon, som i ett avtal med en elleverantör har åtagit sig balansansvaret i de uttagspunkter där elleverantören levererar el, får kännedom om att detta avtal skall upphöra att gälla skall den balansansvarige utan dröjsmål underrätta den systemansvariga myndigheten och de innehavare av nätkoncession på vars ledningsnät de uttagspunkter är belägna där balansansvaret sålunda kommer att upphöra att gälla. Om en elleverantör saknar eller det kan befaras att han kan komma att sakna någon som har åtagit sig balansansvaret i de uttagspunkter där han, enligt 5 § första stycket, är leveransskyldig skall den sys- temansvariga myndigheten anvisa honom någon som gentemot myn- digheten har åtagit sig balans- ansvaret i sådana uttagspunkter. Detta åtagande skall gälla från det att det tidigare balansansvaret upphörde att gälla. Den systemansvariga myndighe- ten skall underrätta berörda nätkoncessionshavare om vem som har anvisats som balans- ansvarig. Nätkoncessionshavarna skall utan dröjsmål underrätta be- rörda elleverantörer om vem som har anvisats som balansansvarig i uttagspunkterna. Elanvändare som saknar elleverantör skall av berörd innehavare av nät- koncession anvisas en elleverantör, som gentemot nätkoncessionshavaren har åtagit sig att leverera el till sådana elanvändare. vändaren om de villkor för leve- vändaren om de villkor för leve- ransen som han avser att tillämpa ransen som han avser att tillämpa och om den dag då han avser att och om den dag då han avser att påbörja leveransen enligt avtalet. För förbrukningen av den el som inte levererats enligt ett leveransavtal med en elleverantör skall elanvändaren betala till den villkor som denne tillämpar. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 4 kap. 5 och 8 §§ i deras nya lydelse tillämpas första gången i fråga om nättariffer som gäller från och med det räkenskapsår som börjar eller närmast därefter. 3.8 kap. 8 § i sin äldre lydelse tillämpas i de fall då en elleverantör har anvisats före ikraftträdandet. Förslag till lag om ändring i naturgaslagen Härigenom föreskrivs att 1 kap. 5 § naturgaslagen (2000:599) skall ha Med berättigad kund avses 1. förbrukare som har naturgaseldad kraftproduktion, och 2. övriga förbrukare som enligt 2. övriga förbrukare som enligt ingångna inköpsavtal kommer att ingångna inköpsavtal kommer att förbruka mer än 25 miljoner förbruka mer än 15 miljoner minst ett förbrukningsställe. minst ett förbrukningsställe. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att skyndsamt analysera prissättningen på elmarknaden och identifiera om det finns behov av kompletterande åtgärder för att en väl fungerande konkurrens med lika villkor för marknadens aktörer skall kunna upprätt- hållas (dir. 2001:69). Utredningen har antagit namnet Elkonkurrens- utredningen. Enligt direktiven skulle utredningens arbete redovisas . begärde dock utred- ningen förlängd tid för sitt arbete, till . Regeringen beviljade denna förlängning. En förutsättning för beviljandet av förläng- ningen var att vissa frågor kring bl.a. kundernas rörlighet på den av- reglerade elmarknaden redovisas i en delrapport . överlämnade utredningen skrivelsen Vissa frågor kring kundernas rörlighet m.m. (dnr N2001/11002ESB) till regeringen. I denna delrapport behandlas frågor om kundernas rörlighet på den avreg- lerade elmarknaden, problem med leverantörsbyten samt behov av ökad konsumentinformation. I utredningens slutrapport på elmarknaden (SOU 2002:7) har utredningen bl.a. behandlat frågor om prisbildning och konkurrens. Delrapporten har behandlats vid ett remiss- möte . Med anledning av det förslag om omsättningskoncession för elhandlare som lämnats i har Energimyn- digheten i en skrivelse till regeringen (dnr N2001/11002/ESB) lämnat ett förslag till en alternativ lösning. Även detta förslag har behandlats vid remissmötet . En sammanställning av remissinstan- sernas synpunkter finns hos . beslutade regeringen att tillkalla en särskild utre- dare med uppdrag att göra en översyn av bestämmelserna om nätverk- samhet i ellagen (1997:857). Utredningen antog namnet Elnätsutred- ningen. Elnätsföretag regler och tillsyn (SOU 2000:90). gavs genom tilläggsdirektiv i uppdrag att överväga förslag till ändringar av bestämmelser om nättariffer för regionledningar. Regeringen fattade beslut om propositionen Ener- gimarknader i utveckling bättre regler och tillsyn (prop. 2001/02:56). redovisade sitt slutbetänkande särskild förvaltning och regionnätstariffer (SOU 2001:73). Betänkandet har remissbehandlats. En sammanfattning av betänkandet och remissinstansernas synpunkter finns hos . (dnr N2000/8740/ESB). Undantag från skyldighet att söka nätkoncession redovisade ett uppdrag att föreslå regler om undantag från skyldighet att söka nätkoncession i vissa fall m.m. (dnr N1999/2383/ESB). I rapporten föreslås bl.a. att det i ellagen införs en reglering som gör det möjligt för nätägare att få ett bindande besked huruvida ett nät omfattas av kravet på nätkoncession Rapporten har remissbehandlats. remissinstansernas synpunkter finns på . inkom , svenska kraft- nät () och med en skrivelse om modi- fiering av vissa bestämmelser i ellagen (dnr N2001/7103/ESB). sen har remissbehandlats. En sammanfattning remissinstansernas syn- punkter finns hos . inkom till regeringen med rapporten på naturgasmarknaden. Rapporten är en redovis- ning av utvecklingen på den svenska naturgasmarknaden och en analys av effekterna av marknadsöppningen. Rapporten skall ge underlag till en omprövning av den planerade takten i marknadsöppningen. En sammanfattning av rapporten och en sammanställning av de synpunkter som framfördes vid hearingen, samt de remissvar som inkommit till , finns hos (dnr N2001/10979/ESB). beslutade regeringen att en interdepartemental arbetsgrupp skulle ta fram förslag till åtgärder som främjar elproduktion från förnybara energislag. porten Elproduktion från förnybara energikällor ekonomiska förutsätt- ningar och marknadsmekanismer (Ds 2000:20). Rapporten har remissbehandlats. Remissyttrandena ingick i underlaget för propositionen Ekonomiska förutsättningar för elproduktion från för- nybara energikällor (prop. 1999/2000:134). het med regeringens förslag (bet. 2000/01:NU3, rskr. Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utforma ett system för certifikathandel baserat på kvoter för använd- ningen av el från förnybara energikällor (dir. 2000:56). ningen sitt betänkande Handel med elcertifikat ett nytt sätt att främja el från förnybara energikällor (SOU 2001:77). En sammanfattning av betänkandet och remissinstansernas synpunkter finns på (dnr N2001/10077/ESB) Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med förutsättningarna för lokalisering av vindkraft (dir. 1998:35). Utredningens slutbetänkande, Rätt plats för vindkraften (SOU 1999:75), presenterades . Utredningens slutbetänkande har remissbehandlats. uppdrog regeringen åt () att ta fram områden med särskilt goda förutsättningar, på land och till havs samt lämna förslag till plane- ringsmål för vindkraften (dnr N2000/5331/ESB). redovisade uppdraget i rapporten i . Rapporten och remissinstansernas synpunkter finns hos (dnr N2001/5421/ESB). Regeringen beslutade att tillsätta en interdepartemental arbetsgrupp med uppgift att föreslå åtgärder för att främja en mer rationell användning av energi. I arbetsgruppen har ingått representanter för Närings-, Miljö- och , , , samt . Arbetsgruppen presenterade sin , Förslag till marknadsbaserade åtgärder (Ds 2001:60) . Rapporten har remissbehandlats. En sammanfattning av rapporten och remissinstansernas synpunkter finns hos (dnr N2001/10295/ESB). Förslag till program för långsiktiga avtal med energiintensiv industri beslutade regeringen att tillsätta en förhandlare med uppgift att ta fram underlag och förslag till långsiktiga avtal med syfte att uppnå effektivare energianvändning i den energiintensiva industrin. För- handlaren har till sitt förfogande en expertgrupp bestående av represen- tanter från Närings-, Finans- och Miljödepartementen, samt . , , förordnades till förhandlare och presenterade en rapport innehållande ett principförslag till ett pro- gram för långsiktiga avtal; Förslag till program för långsiktiga avtal med energiintensiv industri Energieffektivisering och andra åtgärder för att minska utsläppen av klimatpåverkande gaser (Ds 2001:65). Rapporten har remissbehandlats. En sammanfattning av rapporten och remiss- instansernas synpunkter finns hos . (dnr N2000/9659/ESB). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttran- de över de lagförslag som finns i bilaga 1. Lagrådets yttrande finns i bilaga 2. Som regeringen framhåller i avsnitt 8.2.3 kommer lagförslaget under Prop. 2001/02:143 punkten 1 inte att läggas fram i denna proposition. Vad gäller de övriga lagförslagen lämnade Lagrådet dem utan erinran. Vissa redaktionella ändringar har dock gjorts i lagtexten. 4 Riktlinjer för energipolitiken Den svenska energipolitikens mål är att trygga till- gången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken skall skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställ- ningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . Energipolitiken skall bidra till att stabila förutsättningar skapas för ett konkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin. Energipolitiken skall också bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . Landets elförsörjning skall tryggas genom ett energisystem som grun- das på varaktiga, helst inhemska och förnybara, energikällor samt en effektiv energianvändning. Energin skall användas så effektivt som möj- ligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid omvandling och utveck- ling av all energiteknik. Energipolitiken skall utformas under beaktande av de svenska miljö- och klimatmålen. Kärnkraften skall ersättas med effektivisering av elanvändningen, konvertering till förnybara energislag samt miljömässigt acceptabel elproduktionsteknik. Energiförsörjningen skall i ökande utsträckning baseras på förnybar energi. Användningen av fossila bränslen bör hållas på en låg nivå. Naturgasen är det fördel- aktigaste fossila bränslet och det befintliga naturgasnätet bör utnyttjas. Nationalälvarna och de övriga älvsträckor som har undantagit från utbyggnad skyddas även fortsättningsvis. Energipolitiken skall utformas så att energimarknaderna ger en säker tillgång på energi el, värme, bränslen och drivmedel till rimliga priser. Det är en viktig förutsättning för industrins internationella konkur- renskraft och hushållens ekonomi. En ökad långsiktigt hållbar produktion och produktivitet har en positiv effekt på fortsatt välfärd. Industrins elanvändning skall inte begränsas av annat än gällande reg- ler inom skatte- och miljölagstiftningen. På den gemensamma och internationella marknaden är det av största vikt att tillförsel av energi sker på lika villkor och med klara och tydliga miljömål. En avgörande del av energipolitiken är att harmonisera regler, avgifter och skatter så att energileverantörer oavsett land kan konkurrera på lika villkor som energiförsörjningen bidrar till en hållbar utveckling. uttalade att kärnkraften skall avvecklas i den takt som är möjlig med hänsyn till behovet av elektrisk kraft för att upprätthålla sysselsättning och välfärd. energipolitiska beslut slogs fast att dessa riktlinjer fortfarande gäller (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Av det energipolitiska beslutet framgår även att ener- gipolitiken skall underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Beslutet omfattade bl.a. stängning av de två kärnkraftsreakto- rerna i , den ena och den andra . energipolitiska beslut omfattar ett program för omställning och utveckling av energisystemet. Programmets huvudinriktning är en kraftfull långsiktig satsning på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik. Dessa åtgärder löper t.o.m. . Till programmet hör även energipolitiskt motiverade interna- klimatinsatser.