prop · GP03100d8 · 2002-04-15 00:00:00 — Sänkningen 2003 förklaras också av att inkomsterna för kommunerna ökar med 2,9 mdkr i och med att det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopas (se UO11). Vidare höjs statsbidraget 2003 med 4,3 mdkr p.g.a. att skattereduktion för låginkomsttagare ersätts med avdrag. 7Ingår ej i takbegränsade utgifter. För jämförbarhet anges dock även statsskuldsräntorna som andel av takbegränsade utgifter i tabell 6.6 b. 81999 ökar utgifterna med 4,6 mdkr som en följd av förändrat finansieringsansvar enligt ålderspensionsreformen (se prop. 1998/99:1 bilaga 3). 2003 minskar utgifterna med 7,0 mdkr när utgifterna för den bosättningsbaserade delen av folkpensionen förs över till statsbudgetens utgiftsområde 11. Tabell 6.6 b Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter 19972004. Utfall 19972001, prognos 2002 och beräknat 20032004 Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten . (Justerat för tekniska förändringar anges i kursiv stil) Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 1 Justerad för teknisk förändring 1 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 2 Justerad för teknisk förändring 2 Ekonomisk trygghet för familj och barn 3 Justerad för teknisk förändring 3 Justerad för teknisk förändring 4 Justerad för teknisk förändring 5 Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplan., bostadsförsörjning och byggande Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med ansl. Allmänna bidrag till kommuner 6 Justerad för teknisk förändring 6 Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av SB 8 Justerad för teknisk förändring 8 Fotnoter se tabell 6.6.a. Fördelningen av de takbegränsade utgifterna mellan olika utgiftsområden kan ses som ett uttryck för de politiska prioriteringar som gjorts (se tabell 6.7 b). Över hälften av utgiftsområdena uppvisar en liten eller ingen förändring över tiden av utgiftsområdets andel av de totala utgifterna under utgiftstaket. De största förändringarna berör transfereringsintensiva utgiftsområden. minskar utgiftsandelen för utgiftsområde 13 Arbetsmarknad och utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande kraftigt, medan utgiftsandelen för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp och utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ökar. Till de utgiftsområden som ökar mest hör också utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. har de makroekonomiska förutsättningarna varierat. För t.ex. utgiftsområde 13 Arbetsmarknad innebär nedgången i den öppna arbetslösheten, från av arbetskraften till prognostiserade av arbetskraften , väsentligt minskade utgifter. Även utgifterna för arbetsmarknadspolitiska program har minskat kraftigt . Utgifterna kan också förändras mellan åren till följd av förändrade volymer inom vissa regelstyrda system. De största volymförändringarna återfinns inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Både antalet sjukdagar och antalet förtidspensionärer ökar kraftigt . Exempel på engångshändelser som påverkar de takbegränsade utgifterna återfinns under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar där utbetalningen av arealersättning flyttades och . Nedan kommenteras de utgiftsområden som uppvisar störst förändringar som andel av takbegränsade utgifter . minskar utgifterna för Totalförsvar som andel av de takbegränsade utgifterna , vilket främst beror på den försvarsomställning som tidigare beslutat om. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgifterna för Internationellt bistånd beräknas öka från 1997 till 2004. Som andel av de takbegränsade utgifterna ökar utgiftsområdet . Utgifterna för anslaget Biståndsverksamhet har stigit med . Utgifterna för biståndsverksamheten beräknas öka med ytterligare 20022004. Biståndsramen har ökat från av BNI av BNI (plus ) 2004. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgifterna för utgiftsområdet ökar med eller med som andel av totala utgifter under utgiftstaket. av ökningen förklaras av ökade kostnader för statlig assistansersättning. ökar antalet assistansberättigade med drygt 4 000 personer. ökar det genomsnittliga antalet assistanstimmar per person med ca . Resterande del av ökningen kan hänföras till ökade utgifter för bidrag till läkemedelsförmånen. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgifterna för Sjukpenning och rehabilitering m.m. (exkl. statliga ålderspensionsavgifter) har stigit med 1997 2001, främst till följd av ökad sjukfrånvaro, men också till följd av förkortad sjuklöneperiod fr.o.m. samt höjd ersättningsnivå (till ) fr.o.m. . Antalet sjukdagar har stigit från 47,6 miljoner 1997 till 102,4 miljoner 2001. Utgifterna förväntas fortsätta öka . Även utgifterna för Förtidspensioner har stigit kraftigt . Antalet förtidspensionärer har stigit från 423 1997 till 454 2001. Justerat för tekniska förändringar ökar utgiftsområdets utgifter som andel av de totala utgifterna, med 2004. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Tekniska förändringar medför att utgifterna för Ekonomisk trygghet vid ålderdom varierar kraftigt (se tabell 6.7a, not 2). Justerat för tekniska förändringar minskar utgifterna med som andel av de takbegränsade utgifterna. Antalet personer utan ATP minskar stadigt och den genomsnittliga ATP-nivån höjs. Vidare bidrar följsamhetsindexeringen till att de reala pensionerna höjs enligt prognosen. Sammantaget ger detta högre utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten, vilket i sin tur minskar behovet av garantipension och bostadstillägg från statsbudgeten. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgifterna för Allmänna barnbidrag ökade från 1997 till 2001. Utgiftsökningen förklaras av att barnbidraget successivt har höjts från 1997 till per barn och år . Föräldraförsäkringen ökade med ca . Rensat för införandet av statliga ålderspensionsavgifter förklaras ökningen främst av högre medelersättning och fler ersatta nettodagar i föräldrapenningen. beräknas utgifterna öka med ca . ökar antalet födda barn enligt SCB:s befolkningsprognos. Fler födda barn tillsammans med ett antal beslutade eller aviserade reformer, löneutvecklingen, och pappornas successivt ökande användning av försäkringen förklarar utgiftsutvecklingen . Utgiftsområdets utgiftsandel beräknas öka med . Utgifterna för Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd m.m. samt Köp av arbetsmarknadsutbildning (exkl. statliga ålderspensionsavgifter) har minskat med ca 19972001. Antalet öppet arbetslösa har sjunkit från 342 000 personer 1997 till 175 000 personer 2001. Antalet deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program har minskat med 80 000 personer till 111 000 personer 2001. Den förbättrade situationen på arbetsmarknaden har även inneburit minskade utgifter för köp av arbetsmarknadsutbildning. Justerat för tekniska förändringar minskar utgiftsområdets utgifter som andel av de totala utgifterna, . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgifterna ökar kraftigt från 1997 till 2004, varför utgiftsområdets utgiftsandel ökar med . Flera stora reformer införs . Bland annat införs maxtaxa i barnomsorg 2002 och en satsning görs på fler vuxna i skolan genom ett bidrag till personalförstärkning i skolan. Ökningen förklaras vidare av en fortsatt utbyggnad av högskolor, universitet och forskning. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utgifterna för Räntebidrag m.m. har minskat från 1997 till 2001 till följd av tidigare beslutade förändringar av systemet och lägre räntor. Utgifterna för Bostadsbidrag har sjunkit med till 2001. Som andel av de takbegränsade utgifterna minskar utgiftsområdet med . Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Justerat för tekniska regleringar har utgiftsområdets andel av de takbegränsade utgifterna ökat . Förstärkningarna syftar till att värna kvaliteten i vården och omsorgen och att minska behovet av att höja kommunalskatterna. Totalt höjs nivån på de generella statsbidragen till kommuner och landsting med ca . Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgifterna för Räntor på statsskulden har sjunkit från 1997 till 2001. Utgifterna beräknas minska till 2004. Den kraftiga utgiftsminskningen beror i huvudsak på två faktorer: lägre räntenivåer och minskad statsskuld. förfaller lån som löper till en relativt hög kupongränta. Dessa lån ersätts successivt med nya lån som löper till en lägre ränta. Statsskulden beräknas minska med ca . 6.4Ändrat namn på utgiftsområde Regeringens förslag: Utgiftsområde 6 ändrar namn till Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Bakgrund: Regeringen har i prop. 2001/02:10 Fortsatt förnyelse av totalförsvaret och i prop. 2001/02:158 Samhällets säkerhet och beredskap poängterat vikten av en helhetssyn i planeringen av åtgärder för svåra påfrestningar på samhället i fred och för höjd beredskap. För att tydliggöra denna helhetssyn bör utgiftsområde 6 byta namn från Totalförsvar till Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Genom detta namnbyte synliggörs den nya inriktningen på högsta strukturella nivå. Förslaget medför ändring i riksdagsordningen. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.1. 6.5Utgiftsområde 127 samt ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten I följande avsnitt gör regeringen en kortfattad beskrivning av varje utgiftsområde och ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. I tabellform redovisas utfall , anvisade medel i statsbudgeten (inkluderar inte förslag på tilläggsbudget), prognos samt konsekvensberäkningar för åren 20032004. Utgiftsprognoserna för avviker i vissa fall från anvisade medel på statsbudgeten. Detta beror bl.a. på att anslagssparanden och reservationer förbrukas, nu föreslagna förändringar på tilläggsbudget samt på förändrade antaganden om den ekonomiska utvecklingen. I diagram 6.1 visas större förändringar mellan statsbudgeten och konsekvensberäkningen . Dessa förändringar kommenteras kortfattat under de berörda utgiftsområdena. Diagram 6.1 Större utgiftsförändringar mellan statsbudgeten och konsekvensberäkningen 9 Hälsovård, sjukvård -2,8 -3,0 Utgiftsområdet omfattar politikområdet De- mokrati samt delar av politikområdena Mediepolitik och Samepolitik. I utgiftsområdet ingår även anslagen Kungliga hov- och slottsstaten, ledamöter och partier m.m., förvaltningskostnader, ombudsmän, justitieombudsmännen, m.m., Stöd till politiska partier samt Expertgruppen för EU-frågor. uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till , varav anslaget m.m. svarar för ca . ökas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneomräkning med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen . Utgiftsområdet omfattar politikområdena Effektiv statsförvaltning och Finansiella system och tillsyn. uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till , varav Effektiv statsförvaltning svarar för ca och Finansiella system och tillsyn för ca . ökas beräknade resurser för utgiftsområdet med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen . Förändringen består till största delen av en ökning av anslaget 1:14 Statliga tjänstepensioner med totalt . har anslaget varit lägre än de prognostiserade utgifterna och differensen har täckts med det anslagssparande som finns för anslaget. Regeringen avser att dra in anslagssparandet och anslaget höjs därför för att motsvara de prognostiserade utgifterna. Denna förändring har ingen utgiftseffekt. upphör inkomstprövningen av änkepensioner. Då statliga tjänstepensioner är samordnade med änkepensionen innebär detta en beräknad minskning av utgifterna under anslaget med . Till följd av ny pris- och löneomräkning ökar utgiftsområdet med . Det pensionsavtal som parterna slöt på det statliga avtalsområdet kommer att få statsfinansiella effekter. Avtalet har slutits med förbehåll om regeringens godkännande. Initialt kommer statsbudgetens saldo att försvagas, men förväntas förändringarna vara saldoneutrala. Regeringen avser att återkomma till i budgetpropositionen och då föreslå att fatta erforderliga beslut så att avtalet kan träda i kraft . Beräkningar över de statsfinansiella effekterna kommer då också att redovisas. I konsekvensberäkningarna har avtalet inte beaktats. Skatt, tull och exekution Utgiftsområdet omfattar politikområdet Skatt, tull och exekution. uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till . ökas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneomräkning med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen . Utgiftsområdet omfattar politikområdet Rättsväsendet. uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till . ökas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneomräkning med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen . Såsom tidigare aviserats tillförs utgiftsområdet 2003 och 2004. Medlen skall huvudsakligen användas till en fortsatt förstärkning av polisen. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ut- rikes- och säkerhetspolitik och avser bidrag till vissa internationella organisationer, fredsfrämjande verksamhet, information om i utlandet, nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor samt Europainformation. uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till . minskas beräknas resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneomräkning med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen . Utgiftsområdet omfattar politikområdena Totalförsvar och Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar. uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till , varav Totalförsvar svarar för ca och Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar svarar för ca . ökas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneomräkning med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen . Utgiftsområdet minskar 2003 som en följd av försvarsomställningen. Regeringen föreslår att utgiftsområde 6 byter namn från Totalförsvar till Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Utgiftsområdet omfattar politikområdena Internationellt utvecklingssamarbete samt Samarbete med . uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till varav till Internationellt utvecklingssamarbete och till Samarbete med . Den totala biståndsramen uppgår till vilket motsvarar av bruttonationalinkomsten (BNI). Från biståndsramen avräknas vissa asylkostnader, medel för EU:s gemensamma bistånd, vissa FN-bidrag samt administration. Förändringen av biståndsramen beräknas till . Biståndsramen ökar från av BNI av BNI plus 2004. minskas beräknade resurser för utgiftsområdet med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen . Detta förklaras främst av högre avräkningar. Utgiftsområdet omfattar politikområdena Migrationspolitik, Integrationspolitik, Storstadspolitik och Minoritetspolitik. uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till , varav Migrationspolitiken svarar för ca och Integrationspolitiken för ca . ökas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneomräkning med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen . Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområdet omfattar politikområdena Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsopolitik, Barnpolitik, Handikappolitik, Äldrepolitik, Socialtjänstpolitik och Forskningspolitik. uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till , varav läkemedelsförmånen svarar för . I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen minskar utgiftsområdet med medan det ökar med 2004. Skillnaderna beror på förändrade antaganden om utgifterna för assistansersättningen samt ny pris- och löneomräkning. Enligt tidigare beslut tillförs utgiftsområdet 2003 vilket är ett led i satsningen för att förbättra tandvårdsstödet för äldre. Utgiftsramen beräknas öka med ca till totalt 2004. Denna ökning beror främst på utvecklingen av anslagen för assistansersättningen och bidrag för läkemedelsförmånen. Kostnaderna för assistansersättningen beräknas öka med ca till följd av förväntad ökning av antalet assistansberättigade och assistanstimmar per individ. Bidrag för läkemedelsförmånen ökar med i enlighet med den beräkning som framgår av överenskommelsen med . Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar politikområdet Er- sättning vid arbetsoförmåga. uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till , varav sjukpenning och rehabilitering svarar för , förtidspensioner för , arbetsskadeersättningar för och de allmänna försäkringskassorna för . ökas beräknade resurser för utgiftsområdet med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen . Ökningen beror på antagna utgiftsökningar för sjukpenning och förtidspension. Beräkningen förutsätter kraftfulla åtgärder för att hejda utgiftsutvecklingen och minska sjuktalen i förhållande till dagens nivå. Som tidigare aviserats i budgetpropositionen avser regeringen att föreslå en höjning av inkomsttaken i sjuk- och föräldraförsäkringen från 7,5 till 10 prisbasbelopp från om det statsfinansiella läget så medger. I ramen för utgiftsområdet ligger därför utgiftsökningar i sjukförsäkringen motsvarande ca och ca . Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ekonomisk äldrepolitik. uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till , varav ålderspensioner svarar för ca , efterlevandepensioner för ca och bostadstillägg till pensionärer för ca . ökas beräknade resurser för utgiftsområdet med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen . Detta är främst en följd av att utgifterna för bostadstillägg till pensionärer och efterlevandepensioner beräknas bli högre än tidigare beräknat. Den kraftiga utgiftsökningen beror i huvudsak dels på att utgifterna för den bosättningsbaserade folkpensionen till pensionärer som även uppbär ATP (ca ) flyttas från ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till utgiftsområde 11, dels på att det särskilda grundavdraget (SGA) avskaffas 2003 (ca ). Då SGA avskaffas omvandlas denna skatteförmån tillsammans med nuvarande bosättningsbaserade folkpension och pensionstillskott till en beskattad garantipension på statsbudgetens utgiftssida. Utöver omvandlingen till en beloppsmässigt högre bruttoförmån, blir utgifterna för den nya garantipensionen netto ca högre än utgifterna för det hittillsvarande grundskyddet. I enlighet med tidigare beslut tillförs utgiftsområdet även ca 2003 för införandet av ett äldreförsörjningsstöd. Stödet införs för att personer bosatta i skall garanteras en viss lägsta levnadsnivå. inkomstprövas den del av änkepensionen som består av folkpension. upphör denna inkomstprövning vilket innebär att utgifterna för efterlevandepensioner beräknas öka med ca . Dessa ökade utgifter innebär ökade skatteintäkter uppgående till ca för landets kommuner. Statsbidraget till kommunerna nedjusteras därför med motsvarande belopp. En viss minskning sker även av utgifterna för statliga tjänstepensioner då dessa är samordnade med änkepensionen. Sammantaget innebär reformen ökade utgifter för statsbudgeten om ca . Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ek- onomisk familjepolitik. uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till ca , varav barnbidraget svarar för ca och föräldraförsäkringen för ca . Utgiftsramen beräknas öka med ca . Utgifterna för föräldraförsäkringen ökar med till följd av stigande medelersättning och fler utbetalda dagar samt ett antal beslutade eller aviserade reformer. Beräknade resurser för utgiftsområdet minskar med och ökar med i jämförelse med de beräknade ramarna i budgetpropositionen . Minskningen 2003 förklaras till större delen av lägre utgifter för föräldraförsäkringen. Orsaken är främst ett lägre förväntat utnyttjande av den ytterligare pappa-/ mammamånaden. Utgiftsökningen härrör bl.a. från anslaget pensionsrätt för barnår. förlängdes föräldraförsäkringen genom att ytterligare en pappa-/ mammamånad infördes. Budgeteffekten uppkommer dock först . Utgiftsökningar med anledning av denna reform beräknas till ca 0,5 miljarder kronor och ca . Grundnivån i föräldraförsäkringen höjdes per dag . Som tidigare aviserats ekonomiska vårproposition avser regeringen att höja grundnivån till och till . I ramen för utgiftsområdet har utgiftsökningar i föräldraförsäkringen därför beaktats med ca och ca . Som tidigare aviserats i budgetpropositionen avser regeringen att höja inkomsttaken i såväl sjuksom föräldraförsäkringen från 7,5 till 10 prisbasbelopp från om det statsfinansiella läget så medger. I ramen för utgiftsområdet har utgiftsökningar i föräldraförsäkringen med anledning av en höjning av inkomsttaken beaktats med ca och ca . Utgiftsområdet omfattar politikområdet Arbetsmarknadspolitik. uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till , varav bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd svarar för ca . De beräknade resurserna för utgiftsområdet minskas med ca 2003 och med ca 2004 i jämförelse med de beräknade ramarna i budgetpropositionen . Nya beräkningar av hur stor andel av de arbetslösa som uppbär inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning medför att utgifterna för arbetslöshetsersättningen beräknas bli lägre i förhållande till de beräknade utgifterna i budgetpropositionen . Enligt tidigare beslut beräknas för åtgärder för minskad deltidsarbetslöshet 20032004. I utgiftsområdesramarna beräknas även för finansiering av den höjning av högsta och lägsta dagersättningen inom arbetslöshetsförsäkringen som gjordes . områdesramarna beräknas även, enligt tidigare beslut, 20032004 för ökade personalresurser på arbetsförmedlingarna samt 2003 för kompletterande utbildning för personer med utländsk högskoleutbildning inom bristyrken. Utgiftsområdet omfattar politikområdena Ar- betslivspolitik och Jämställdhetspolitik. uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till . ökas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneomräkning med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen . Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ut- bildningspolitik. uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till . minskas beräknade resurser för utgiftsområdet med och ökas beräknade resurser med i jämförelse med de beräknade ramarna i budgetpropositionen . Förändringen i utgiftsområdesramen jämfört med budgetpropositionen förklaras främst av lägre studerandevolymer inom vuxenutbildning och eftergymnasial utbildning. Jämfört med budgetpropositionen görs även ett högre antagande om ränta, och även om prisbasbelopp, vilket medför högre utgifter för studiemedelsräntor respektive studiemedel. beräknas ökade utgifter med till följd av att studiebidraget till gymnasiestuderande enligt tidigare beslut skall utgå mot nuvarande . beräknas, enligt tidigare beslut, även resurser inom utgiftsområdet för ett rekryteringsbidrag vid vuxenstudier i enlighet med förslag i propositionen Rekryteringsbidrag vid vuxenstudier (prop. 2001/02:161). Utgiftsområdet omfattar politikområdena Ut- bildningspolitik, Forskningspolitik samt del av politikområdet Storstadspolitik. uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till , varav Utbildningspolitik svarar för . ökas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneomräkning med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetropositionen . Bidraget till personalförstärkningar i skola och fritidshem ökar med till och ytterligare till . Enligt tidigare beslut tillförs detta utgiftsområde och utgiftsområde 15 Studiestöd sammanlagt ytterligare för en fortsatt utbyggnad av grundutbildningen vid universitet och högskolor. I beloppet ingår de utökade kostnaderna för studiemedel. Utöver detta tillförs för grundforskning och forskarutbildning. I utgiftsområdesramen har även enligt tidigare beslut beräknats ytterligare för kvalitetsfrämjande åtgärder inom humanistiskt, teologiskt, juridiskt och samhällsvetenskapligt utbildningsområde. Kultur, medier, trossamfund och fritid