prop · GP03160 · 2002-03-04 00:00:00 — I syfte att ta hänsyn till de invändningar som medlemsstaterna har framfört har kompromissförslag tagits fram av det svenska och det belgiska ordförandeskapet. fattade ett beslut om en politisk överenskommelse om tobaks- skattedirektivet. avslog dock kommissionens förslag till ändringar i tobaksskattedirektivet varför något slutligt beslut ännu inte har kunnat fattas. Åtgärder i syfte att komma till rätta med bedrägerier inom punktskatte- området har haft hög prioritet inom EU . En högnivågrupp som samlar företrädare för tull- och skattemyndigheter i medlemsstaterna under kommissionens ordförandeskap, publicerade en rapport om bedrägerier inom alkohol- och tobaks- området. Det grundläggande kontrollproblemet är att myndigheterna i medlemsstaterna saknar information om de transporter som äger rum vid ett visst givet tillfälle. För att åtgärda detta föreslogs i rapporten ett införande av ett datoriserat transport- och kontrollsystem (EMCS - ). antog vissa slutsatser med anledning av högnivågruppens rapport. I en av slut- satserna betonade rådet, med förbehåll för resultatet av den kommande genomförbarhetsstudien av projektet, vikten av ett datoriserat kontroll- system som ett mål på lång sikt. Ett franskt konsultföretag har på kommissionens uppdrag gjort en genomförbarhetsstudie när det gäller EMCS. Enligt studien bör det nya systemet kunna vara genomfört . Kommissionen har lagt fram ett förslag till beslut om att och skall uttala sitt fulla godkännande, såväl legalt som finansiellt, för ett införande av EMCS (KOM (2001) 466 slutlig). Efter beslut av Coreper tillsattes en s.k. ad hoc-grupp på hög nivå för frågor som rör skattebedrägerier. Gruppens arbete utmynnade i en rapport med ett antal rekommendationer om åtgärder som bör vidtas av medlemsstaterna respektive på gemenskapsnivå. Rapporten uppmärk- sammades av . Rådet uppmanade kommis- sionen att möjligt lägga fram förslag i enlighet med de rekom- mendationer där enighet uppnåtts. Det förutsattes att en uppföljning av rapporten skulle ske. I enlighet med den uppläggning av arbetet som kommissionen redovisat lades fram ett förslag till förordning med nya bestämmelser om administrativt samarbete på mervärdesskattens område (se 12.4.3). Arbetet med uppföljning av rapporten bedrivs bl.a. i den ständiga kommittén för administrativt samarbete, SCAC, och i en undergrupp till denna som sysslar med frågor om bedrägeribekämpning. Kommissionen har aviserat att den avser att arbeta på ett liknande sätt vad gäller direkt beskattning. En rapport om hur uppföljningen närmare bestämt skall ske inom detta område skulle ha lagts fram . Så har inte skett, men vid ett möte i kommissionens arbetsgrupp IV - direkt beskattning diskuterades ett antal förslag från kommissionen baserade på vissa av de rekommen- dationer som ad hoc-gruppen lagt fram. fortsatte behandlingen i Coreper av kommissionens förslag till ändringar i indrivningsdirektivet (76/308/EEG), som lades fram sommar- en 1998, och en politisk uppgörelse nåddes i rådet om ändringsdirektivets innehåll. Ett antal ändringar hade då gjorts i förhållande till det ursprungliga förslaget. Även i den omarbetade versionen ingick dock det från svensk synpunkt viktiga förslaget att utvidga direktivets tillämp- ningsområde till att även omfatta direkt skatt på inkomst och förmögen- het. Sedan yttrat sig antogs ändringsdirektivet slutligt av rådet , med ett beslutsförfarande som kräver enhällighet. Kom- missionen, som hade föreslagit beslut med kvalificerad majoritet i rådet och medbeslutande med , har därefter väckt talan i domstolen om ogiltigförklaring av ändringsdirektivet men yrkat att ändringarna skall träda i kraft och tillämpas på det sätt som rådet beslutat, från , i avvaktan på att ändringarna antas på nytt med vad kommissionen anser vara korrekt rättslig grund och besluts- förfarande. Administrativt samarbete på mervärdesskattens område lade kommissionen fram förslag till en ny förord- ning om administrativt samarbete på mervärdesskattens område. Även i detta fall föreslår kommissionen beslut med kvalificerad majoritet i rådet och medbeslutande med (jfr 12.4.1). Förslaget har huvudsakligen tre syften: att genom en enda rättslig ram med tydliga och bindande regler stärka samarbetet mellan medlemsstaterna på mervärdes- skattens område, att ge möjlighet till direkta kontakter mellan myndig- heter och tjänstemän även på de lokala nivåerna samt att möjliggöra ett intensivare och snabbare informationsutbyte. Den nya förordningen skall bl.a. ersätta rådets förordning (EEG) nr 218/92 om administrativt samar- bete inom området för indirekt beskattning (mervärdesskatt). För att åstadkomma en enda rättslig ram för samarbetet föreslår kommissionen att mervärdesskatt inte längre skall omfattas av tillämpningsområdet för rådets direktiv (77/799/EEG) om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter på området direkt och indirekt beskattning. Be- handlingen av förslaget i rådsarbetsgrupp har inte inletts . 12.5.4 Beskattning av tjänstepensioner Kommissionen lämnade ett meddelande om avskaffande av skattehinder för tillhandahållande av tjänstepensioner över gränserna, KOM (2001) 214 slutlig. Meddelandet kompletterar det pågående arbetet med ett pensionsfondsdirektiv och behandlar de skatterättsliga hindren för en fungerande inre marknad för tjänstepensioner. Den skattemässiga behandlingen av tjänstepensionspremier och utfall- ande tjänstepensioner skiftar mellan medlemsstaterna. ordning är negativ för den fria rörligheten för framför allt arbetstagare. Många medlemsstater har dessutom regler för att säkerställa sambandet mellan avdragsgilla och beskattningen av den senare utfallande Denna typ av regler kan uppfattas som oförenliga med etab- leringsfriheten och den fria rörligheten för arbetstagare, kapital och Meddelandet presenteras i syfte att avskaffa skattehindren på detta område och att föreslå åtgärder som hjälper medlemsstaterna att säkra sina skatteintäkter. Av meddelandet framgår också att kommis- sionen inte har för avsikt att föreslå lagstiftningsåtgärder för att harmoni- sera medlemsstaternas system för beskattning av pension utan att avsikten snarare är att komma fram till ett samordnat förhållningssätt anpassat till medlemsstaternas regelsystem. Meddelandet presenterades vid . meddelandet inleddes sedan i rådsarbetsgrupp under det belgiska ordför- De diskussioner som förevarit har främst gällt frågan om vilken inriktning arbetet skall ha och vid antogs också vissa slutsatser i detta syfte. inriktas arbetet i första hand på att uppnå ett förbättrat Det råder stor enighet om att arbetet bör fortsätta med inriktning på i första hand ett informationsutbyte men också om att försöka finna metoder för att minska de negativa effekterna av bristerna på samordning i beskattningen mellan medlemsstaterna. 13Fri rörlighet för personer samt arbetsmarknadsfrågor och sociala frågor 13.1Modernisering av den europeiska sociala modellen i enades om att en dynamisk union bör bestå av aktiva välfärdsstater. Väl utformade och väl fungerande välfärdssystem bör ses som produktiva faktorer genom att de erbjuder trygghet vid förändring. Detta kräver en fortlöpande modernisering av den europeiska sociala modellen, som grundar sig på den europeiska sociala agendan som antogs vid i och som utgör en socialpolitisk ram för . 13.1.1Högre kvalitet i arbetet Att åter nå upp till full sysselsättning handlar inte bara om en inriktning på fler arbetstillfällen, utan också på bättre kvalitet i arbetet. Under det svenska ordförandeskapet diskuterade arbetsmarknadsministrarna begreppet kvalitet i arbetet vid det informella ministermötet i . Vid i lade man fast att kvalitet i arbetet innebär ökade ansträngningar för att främja en bra arbetsmiljö för alla, inbegripet lika möjligheter för funktionshindrade personer, jämställdhet, en bra och flexibel arbetsorganisation som gör det möjligt att bättre förena arbets- och privatliv, livslångt lärande, arbetarskydd, arbetstagarinflytande och mångfald i arbetslivet. Under det belgiska ordförandeskapet har man utarbetat indikatorer för att följa upp insatser för att höja kvaliteten på arbetet. 13.1.2Rollen för arbetsmarknadens parter i förändringsarbetet Vikten av det bidrag som arbetsmarknadens parter lämnar och deras åtagande underströks vid en diskussion vid ett möte mellan parterna på central EU-nivå och rådet. Det är av väsentlig betydelse att arbetsmarknadens parter deltar aktivt vid genomförandet av den pågående reformen. har för att bidra till detta syfte godkänt att man inrättar ett europeiskt övervaknings- centrum för förändring av näringslivet som en del av Dublinfonden. Främjande av en europeisk ram för företagens sociala presenterade kommissionen en europeisk ram för företagens sociala ansvar. Den syftar till att starta en bred debatt om hur Europeiska unionen skulle kunna främja företagens sociala ansvarstagande både på europeisk och på nationell nivå. I grönboken behandlar man främst företagens ansvar på det sociala området även om man inser betydelsen av alla aspekterna. Allt fler europeiska företag främjar strategier för socialt ansvar som svar på en rad sociala, miljömässiga och ekonomiska påtryckningar. Syftet är att sända en signal till de olika intressenter som de samverkar med: anställda, aktieägare, investerare, konsumenter, offentliga myndigheter och icke-statliga organisationer. Det är ett sätt för företagen att investera i sin framtid, och de väntar sig att deras frivilliga engagemang kommer att bidra till att öka företagets lönsamhet. har sänts ut till en vid krets av myndigheter och organisationer för samråd med begäran om skriftliga kommentarer . De ombeds att komma med åsikter om hur man skall skapa ett partnerskap för utveckling av nya ramar för främjande av företagens sociala ansvarstagande, med beaktande av såväl företagens som intressenternas intressen. Belgiska ordförandeskapet och kommissionen anordnade konferensen on social policy agendan i . Rådet för sysselsättning och socialpolitik beslöt vid rådsmötet om Rådets resolution om uppföljning av grönboken om företagens sociala ansvar i vilken man välkomnar kommissionens grönbok samt uppmanar kommissionen att så långt det är möjligt införliva slutsatserna från diskussionerna i medlemsstaterna och från de konferenser som anordnats om detta ämne i sitt nästa meddelande och att exakt utvärdera mervärdet i varje ny åtgärd som föreslås på europeisk nivå. Kommissionen har aviserat att 2002 i ett meddelande presentera förslag om hur man skall kunna åstadkomma en gemensam europeisk ram för företagens sociala ansvar. 13.2.1Arbetstagarinflytande i europabolag m.m. inledde kommissionen ett arbete som syftar till att genom- föra de vilande förslagen om olika europeiska associations- former. 1996 tillsatte kommissionen en expertgrupp som fick i uppdrag att lämna förslag om arbetstagarinflytande som skulle kunna leda till att den mångåriga blockeringen av förslagen till europeiska associationsformer hävdes. lämnade gruppen sin rapport, den s.k. Davignonrapporten. Härefter inriktades arbetet mot att lösa frågan om arbetstagarinflytande De övriga förslagen till europeiska associationsformer (europeiska kooperativ, ömsesidiga bolag och ideella föreningar) fick Skr. 2001/02:160 vila i avvaktan på en lösning vad gäller europabolagen. luxemburgska ordförandeskapet presenterade ett förslag till ändring av kommissionens ursprungliga förslag om ett direktiv om arbets- tagarinflytande i europabolag. En politisk överenskommelse träffades vid rådsmötet . antog rådet, efter att ha hört parlamentet, direktivet (2001/86/EG) i enlighet med den politiska överenskommelsen (se även 8.7). Direktivet bygger i stor utsträckning på direktivet om europeiska företagsråd (94/95/EG) och syftar primärt till att säkerställa redan existerande rättigheter till arbetstagarinflytande. Vid rådsmötet uppmanades det svenska ordförandeskapet att inleda det fortsatta arbetet med de övriga förslagen till europeiska associationsformer, främst de europeiska kooperativen. I samråd med kommissionen inledde det svenska ordförandeskapet ett arbete med att anpassa direktivet om arbetstagarinflytande i europeiska kooperativ till den modell som gäller för europabolagen. Det svenska ordförandeskapet presenterade sitt förslag . Kommissionen presenterade ett direktivförslag om information till och samråd med arbetstagare ((1998) 612). Förslaget presenterades i rådsarbetsgruppen för sysselsättnings- och sociala frågor . Under det svenska ordförandeskapet nåddes en politisk kompromiss. Rådet fattade beslut om en politisk överenskommelse om gemensam ståndpunkt och fattades ett formellt beslut om gemensam ståndpunkt. Av överenskommelsen följer att direktivet skall vara tillämpligt på företag med minst 50 anställda eller där minst 20 arbetstagare sysselsätts vid en driftsenhet. De anställda skall genom sina representanter informeras om utvecklingen som varit och om vad som förväntas i verksamheten och den ekonomiska situationen. Förhandlingar skall hållas om beslut som kan medföra väsentliga förändringar i arbetsorganisationen eller anställningsavtalen. Direktivförslaget innehåller även regler om kollektivavtalsreglerad information och samråd, samt regler om tystnadsplikt vad gäller information som kan skada företaget. lämnade efter sin andra behandling ett antal ändringsförslag som rådet hade att ta ställning till. nåddes en förlikning med och direktivet kommer sannolikt att formellt antas . 13.2.3 Skydd för arbetstagare vid arbetsgivarens insolvens I sitt sociala handlingsprogram på medellång sikt (19951997) förklarade kommissionen att den skulle lägga fram en rapport om genomförandet av lönegarantidirektivet i de femton medlemsstaterna. planerade att på grundval av dessa rapporter och andra undersökningar, Skr. 2001/02:160 besluta om det var lämpligt att se över lönegarantidirektivet, och i så fall i inrättades en särskild grupp bestående av sakkunniga från myndigheter i de femton medlemsstaterna för att, i samarbete med kommissionens tjänstemän, undersöka de största svårigheterna som konstaterats vid den praktiska tillämpningen av lönegarantidirektivet. De resultat som gruppen av sakkunniga kom fram till har enligt kommissionen i stor utsträckning legat till grund för inriktning och utformning av ändringsförslaget. Kommissionen lade fram förslaget och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /987/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagarna vid arbetsgivarens insolvens . Följande ändringar föreslås: Precisering av direktivets tillämpningsområde, Definitionen av insolvens i direktivets mening förtydligas, Förenkling av artikel 3 och 4 som berör garantiinstitutionerna, Ny reglering om transnationella situationer. Behandlingen av kommissionens förslag inleddes sent under det svenska ordförandeskapet och har sedan till största del behandlats under det belgiska ordförandeskapet. beslutade efter sin första behandling om ändringsförslag . Rådet nådde en politisk överenskommelse om gemensam ståndpunkt i avvaktan på ytterligare kommunikation med parlamentet. Ärendet kommer drivas vidare under det spanska ordförandeskapet. 13.3Hälsa och säkerhet i arbetet 13.3.1Fysikaliska agens (vibrationer) Förslag till och rådets direktiv om minimikrav för säkerhet och hälsa när arbetstagare utsätts för risker till följd av fysikaliska agens (vibrationer) lades fram av det tyska ordförandeskapet i samverkan med kommissionen 1993. Förslaget innehåller särskilda minimikrav för arbetstagare som är utsatta för hand-arm vibrationer eller helkroppsvibrationer. Hand- armvibrationer kan ge upphov till cirkulationsrubbningar och s.k. vita fingrar. Helkroppsvibrationer kan ge ryggskador för förare av t.ex. skogsmaskiner och entreprenadmaskiner. Det finns för vardera slaget av vibrationer dels ett värde för högsta tillåtna genomsnittliga exponering under en åttatimmars arbetsdag (gränsvärde), dels ett lägre värde då särskilda förebyggande åtgärder måste vidtas (insatsvärde). När insatsvärdena överskrids skall arbetsgivaren utarbeta och genomföra ett program med tekniska och/eller organisatoriska åtgärder för att minska riskerna till ett minimum. Gränsvärdet får under inga omständigheter Sker ett oförutsett överskridande skall motåtgärder Skr. 2001/02:160 vidtas. När det gäller arbetstagare som är utsatta för risk finns dels bestämmelser om information och utbildning, dels en skyldighet för medlemsstaterna att införa regler om hälsokontroll. EG-regler saknas på området. Förslaget grundas på artikel 137 i EG-fördraget. antog rådet en gemensam ståndpunkt. För antagande av direktivet gäller medbeslutandeproceduren enligt artikel 251 i fördraget. ställningstagande i första behandlingen finns beträffande det förslag som framlades av kommissionen 1993. avgav utlåtande efter sin andra behandling. 13.3.2Fysikaliska agens, buller Förslaget till och rådets direktiv om minimikrav för säkerhet och hälsa när arbetstagare utsätts för risker till följd av fysikaliska agens (buller) lades fram av det svenska ordförandeskapet i ministerrådet i samverkan med kommissionen. Rådet antog en gemensam ståndpunkt . Förslaget ligger hos för andra behandling /2002. Förslaget innehåller bland annat följande. Det fastslås två insatsvärden och ett gränsvärde, till vilka olika åtgärder som skall vidtas av arbetsgivaren är kopplade. När bullret når den lägre insatsvärdet skall arbetsgivaren tillhandahålla individuella hörselskydd samt ge information och utbildning om riskerna. När bullret når det högre insatsvärdet skall arbetsgivaren upprätta ett åtgärdsprogram. Arbetstagarna skall använda individuella hörselskydd och området där det högre insatsvärdet överskrids avgränsas och markeras. Vidare har arbetstagaren rätt till hörselundersökning. Överskrids gränsvärdet skall omedelbara åtgärder vidtas för att få ner bullerexpositionen. Skillnaden jämfört med det nu gällande bullerdirektivet (86/188/EEG) är främst att det högre insatsvärdet sänkts från (A) till (A) och att det lägre insatsvärdet sänkts från (A) till (A) samt att ett gränsvärde införs då omedelbara åtgärder måste vidtas. 13.3.3 Säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet, arbetsplatser över mark eller golvplan Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /655/EEG om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet. avser arbetsplatser över mark- eller golvplan och är framlagt av Förslaget innehåller särskilda minimikrav för arbetstagare som använder arbetsutrustning som möjliggör tillträde till och vistelse på arbetsplatser över mark- eller golvplan. I förslaget anges ett antal obligatoriska skyddsåtgärder samt principer för valet av lämplig Förslaget innehåller även regler för användningen av Skr. 2001/02:160 stegar, byggnadsställningar och linor. Det innehåller krav på utbildning för att arbetstagare skall tillåtas genomföra vissa moment såsom montering, demontering eller avsevärd ändring av byggnadsställningar. specifika EG-regler i dessa när det gällern saknas. Förslaget grundas på artikel 137 i EG-fördraget. Kommissionens förslag har behandlats av rådsarbetsgruppen för sociala frågor vid ett tiotal möten under de finska och portugisiska ordförandeskapen Direktivet antogs slutligt av . 13.3.4Säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av asbest Förslaget till och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /477/EEG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet lades fram av kommissionen . Den rättsliga grunden för förslaget är artikel 137.2 i EG-fördraget. Förslaget syftar bland annat till att anpassa direktivtexten till att nyanvändning och utsläppande på marknaden av asbest blir förbjudet genom kommissionens direktiv /77/EG . Förslaget innebär vidare att förtydliganden görs när det gäller förebyggande och minimerande av exponering för asbest genom åtgärder och införande av lägre gränsvärden. Direktivförslaget är en omarbetning av rådets direktiv /477/EEG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet. Kommissionens dokument innehåller en inledande motivering samt en konsekvensanalys samt ett antal ändringar av olika artiklar i direktivet såsom utökat tillämpningsområde genom att sjöfart och luftfart inkluderas, förenklade bestämmelser införs vid begränsad exponering, mätning av asbesthalten i luften görs genom hänvisning till WHO:s metod i stället för som i en bilaga till direktivet, de olika asbestgränsvärdena ersätts med ett enda som ligger betydligt lägre (0,1 fibrer/ml) än de nuvarande 0,3 och 0,6 fibrer/ml, arbetsgivaren åläggs att kartlägga asbestförekomst i byggnader före rivnings- och reparationsarbete, förtydligande om utbildningens innehåll för arbetstagare i asbestarbete, förlängd tid för sparande av exponeringsregisteruppgifter och journaler i enlighet med cancerdirektivet 90/394/EEG (från 30 till ), modernisering av texten om hälsoundersökningar enligt senaste medicinska rön. Sociala dialogen är inom EU samlingsnamnet för de aktiviteter som arbetsmarknadens parter företar i kontakt med varandra, såväl på EU- nivå som i medlemsstaterna, regionalt/lokalt, branschvis eller lokalt i företagen. I och med integreringen av sociala protokollet, och sedermera av Amsterdamfördraget, i fördraget har arbetsmarknadsparternas roll i EU-arbetet förstärkts i flera när det gällern när det gäller utarbetandet och genomförandet av gemenskapsregler på det sociala området. Exempelvis har arbetsmarknadens parter på EU-nivå inlett förhandlingar om ett ramavtal om distansarbete. En del av den sociala dialogen är också de rådgivande kommittéerna med tre parter. Till dessa kommittéer hör bland annat den ständiga kommittén för sysselsättning i Europeiska gemenskapen samt den rådgivande kommittén för arbetarskyddsfrågor. inrättades på kommissionens initiativ en högnivågrupp. Gruppen har till uppgift att tänka ut nya former för samarbete mellan arbetsmarknadens parter, i syfte att få parterna att delta mer aktivt i ansträngningarna att utveckla den europeiska sociala modellen. Högnivågruppen skall ge rekommendationer både om formerna för umgänget mellan parterna och vilka sakfrågor som de skulle kunna samarbeta om. Den skall också överväga den rättsliga regleringen av relationerna på arbetsmarknaden, inklusive nya sätt att genomföra kollektivavtal. En slutrapport skall lämnas . 13.5Social trygghet och bekämpande av social utslagning Det svenska ordförandeskapet prioriterade arbetet med de sociala frågorna starkt. Särskilt fokus lades på arbetet med det pågående arbetet att utarbeta hållbara och säkra pensioner på EU-nivå. Som ett utslag för denna prioritering anordnades en debatt vid ministerrådet samt också en pensionskonferens . Under det svenska ordförandeskapet anordnades ett informellt ministermöte med jämställdhets- och socialförsäkringsministrar från EU:s medlemsländer och från 13 kandidatländer. Temat för mötet var Jämställdhet och socialförsäkringar en motor för ekonomisk tillväxt. Frågor som behandlades under mötet var bland annat vikten av att se över marginal- och tröskeleffekter inom socialförsäkrings- och skattesystemen så att dessa inte utgör hinder för kvinnors förvärvsarbete samt möjligheten att förena förvärvsarbete och familjeliv mot bakgrund av den demografiska utvecklingen och antalet födda barn. 13.5.1Samordning av social trygghet för migrerande arbetstagare För att underlätta den fria rörligheten inom EU för arbetstagare och egenföretagare finns ett regelverk, i huvudsak förordning (EEG) nr 1408/71 om samordning av medlemsstaternas system för social trygghet. Kommissionen lade ett förslag som innehåller en ny Skr. 2001/02:160 version av förordning (EEG) nr 1408/71. Avsikten med förslaget är att samordningsreglerna skall moderniseras och förenklas. förslag inleddes i slutet av det tyska ordförandeskapet och pågår alltjämt i rådets arbetsgrupp för sociala frågor.