prop · GQ038 · 2002-10-08 00:00:00 — Andra myndigheter arbetar kontinuerligt med att minska den totala regelmassan. verksamhet överfördes 2001 till (). Regeringen gjorde bedömningen att en integrering av myndigheterna skulle förbättra förutsättningen för framtida arbete med att modernisera och förenkla lagstiftningen inom hela politikområdet Skydd mot olyckor. Vidare har SRV till följd av internationella överenskommelser och EG-direktiv totalredigerat och samordnat föreskrifterna om transport av farligt gods. Genom samordningen av de nationella regelverken kan transporter av farligt gods ske enligt likartade regler inom en stor del av . anger att deras verksamhet är inriktad på att begränsa antalet föreskrifter och allmänna råd samt att se till att dessa är relevanta och att språket i dem är enkelt och lättbegripligt. Bland flera myndigheter anger att man bedriver ett Skr. 2002/03:8 omfattande arbete med översyn och modernisering av verkets föreskrifter och allmänna råd. Syftet är att skapa ett enkelt, överblickbart och modernt regelverk anpassat till och EG-lagstiftningen. Bland de myndigheter som arbetar aktivt med att minska den administrativa bördan kan nämnas () som har anpassat rekommendation om materiella tillgångar för små företag så att dessa därmed har undantagits från viss upplysningsskyldighet. Vidare har en rekommendation som gäller inkomstskatter för små företag lett till att de inte behöver redovisa så kallad uppskjuten skatt. Datainspektionen (DI) har ändrat sina föreskrifter om skyldigheten att anmäla behandling av personuppgifter till DI vilket leder till att arbetsgivare under vissa förutsättningar inte längre behöver anmäla att de behandlar personuppgifter som avslöjar arbetstagares medlemskap i fackförening. har infört regler som innebär att samtliga fondbolag inte längre behöver skicka in sina dagliga noteringar utan enbart noteringar för sista bankdagen i varje kvartal. SCB anger att den tidigare blankettinsamlingen från byggföretag med 0-4 anställda inom företagsstatistiken har ersatts med uppgifter från SRU. Detta innebär att mer än 500 företag slipper att fylla i blanketter från SCB. För företag med 5-49 anställda (ca 500 st.) kombineras blankettinsamling och SRU. Kostnadsvariablerna i blanketten har tagits bort, vilket innebär en minskning av företagens uppgiftslämnande med . 2.3.1Myndigheternas slutsatser av arbetet med särskild konsekvensanalys Det stora flertalet myndigheter anger att arbetet med konsekvensanalyser ger dem bra fokus på företagens situation. () menar att SimpLexförordningen är viktig därför att den påminner om att de små företagen har andra behov och förutsättningar än de stora företagen. BFN började ett arbete med att se över sina allmänna råd. Översynen skall gälla redovisningsreglerna för mycket små företag, bland annat de enskilda firmor som inte är skyldiga att avge årsredovisningar. menar att SimpLexförordningen har bidragit till att små företags villkor numera på ett naturligt sätt beaktas i ett tidigt skede vid regelgivningen. För har SimpLexförordningen medfört att de i större utsträckning värderar om det verkligen är nödvändigt att ge ut nya eller reviderade riktlinjer inom ett visst område. De prövar att i lämpliga fall ersätta riktlinjerna med enbart branschöverenskommelser vilka tas fram efter förhandlingar med branschföreträdare inom näringslivet. Kritik av konsekvensanalysarbetet är inriktad på nationell lagstiftning i förhållande till EG-rätten. I vissa fall bygger föreskriftsrätten på EG- direktiv vilket ger ett litet manövreringsutrymme för framtagande av regler. menar att SimpLexförordningen endast riktar sig till beslut om föreskrifter eller allmänna råd enligt författningssamlingsförordningen. Verket menar därför att förordningen inte torde vara tillämplig på regelarbete på gemenskapsnivå. Av de 46 myndigheter som avgett en årsrapport uppger 27 att samråd med företrädare för branschorganisationer och näringsliv sker kontinuerligt i samband med förslag till nya regler. Av dessa uppger tio att de har samrått med för regelgranskning (NNR). I ett samverkansprojekt som drivs av , RSV och näringslivet utprovas en modell för företagsservice med inriktning på tull- och skattetjänster för små och medelstora företag. Ett gemensamt kontor har inrättats i där nya e-tjänster, service till företag och uppsökande informationsverksamhet kan utprovas. Webbtjänsten Företagarguiden baseras på en förstudie gjord där småföretagare tillfrågades hur de vill att myndighetskontakter skall fungera via bland annat webbmediet. kommer undersökningen att följas upp av nya undersökningar. En referensgrupp som skall ge förslag till förändringar på webbtjänsten och hur den framöver skall utvecklas började ta form . 2.3.3Nya, ändrade och upphävda föreskrifter och allmänna råd Av de 46 myndigheter som har rapporterat till regeringen uppger 17 myndigheter att de varken har infört, ändrat eller upphävt några föreskrifter och allmänna råd. Resterande 29 myndigheter har sammantaget infört eller ändrat i 377 föreskrifter. Myndigheterna har sammantaget upphävt 136 föreskrifter och allmänna råd. Inför årsrapporten uppmanades myndigheterna att endast uppge det antal föreskrifter och allmänna råd vilka har betydelse för på små företag. I föregående års redovisning angav myndigheterna det totala antalet, d.v.s. oavsett om reglerna hade bäring på små företag eller inte. Siffrorna är därför inte jämförbara åren emellan. Det tål att upprepas från föregående års skrivelse att en mätning av det totala antalet nya eller ändrade föreskrifter och allmänna råd är ett trubbigt instrument att mäta administrativ börda, men i viss mån kan ange en trend. Kommittéernas redovisning enligt 15 § Vid en översiktlig granskning av relevanta betänkanden från kommittéer och utredningar som överlämnats till regeringen har framkommit att ett antal uppvisat brister avseende redovisning av förslagens effekter för små företags villkor. I andra fall har betänkandet vid en första granskning ansetts vara intressant ur småföretagarsynpunkt, men vid en närmare granskning har kommittén inte lämnat några förslag till lagändringar och följaktligen inte genomfört en konsekvensanalys. För att förbättra kvaliteten på konsekvensanalyserna arbetar regeringen För det första erbjuds samtliga utredningar en halvdagsutbildning och för det andra skall utredningen i berörda fall samråda med NNR om innehållet i konsekvensanalysen. Regeringen räknar med att dessa kommer att ge resultat i de utredningsbetänkanden som Stadsrådsberedningen har också i ny upplaga av PM Skr. 2002/03:8 1994:3 Hur kommittédirektiv utformas, som kom ut , skärpt riktlinjerna om krav på konsekvensanalyser i kommittédirektiv. I riktlinjerna finns bland annat ett exempel på hur ett krav på konsekvensanalys kan förstärkas med en skyldighet för kommittén att samråda med NNR. 3Regelförenkling ur ett internationellt perspektiv Från svensk sida har regelförenkling och därmed sammanhängande frågor prioriterats före, under och efter det svenska ordförandeskapet. I uppmanade , och medlemsstaterna att inom ramen för sina respektive befogenheter "utarbeta en strategi för ytterligare samordnade åtgärder för att förenkla bestämmelser". EU:s förvaltningsministrar tillsatte en rådgivande högnivågrupp med experter på regelförenkling från samtliga medlemsstater den så kallade Mandelkerngruppen. Gruppen lade fram sin slutrapport med en handlingsplan för regelförenkling för Europeiska unionen. Kommissionen, som inlett arbetet med moderniseringen av styrelseformerna inom EU, valde att länka ihop regelförenklingen med frågorna om unionens framtid. Dessa tankar presenterades i vitboken om nya styrelseformer inom EU. Av olika skäl presenterade kommissionen sitt regelförbättringspaket5 först . I paketet ingår handlingsplanen för bättre och enklare regler. Paketet har en nära koppling till vitboken om EU:s styrelseformer och har en bred ansats med sikte på all gemenskapslagstiftning och hela lagstiftningsprocessen. Handlingsplanen täcker hela lagstiftningskedjan från det förberedande stadiet (kommissionen) till antagandet (rådet och ) och slutligen genomförandet (alla ansvariga institutioner i medlemsstaterna). Förutom handlingsplanen ingår också i paketet två meddelanden om dels minimiriktlinjer för s.k. samrådsförfaranden (ungefär motsvarande det svenska remissförfarandet), dels konsekvensanalyser. Målet är att säkra hög kvalitet och rättssäkerhet i lagstiftningen, reducera kostnaderna för företag och förvaltningarna, samt att förstärka gemenskapens trovärdighet i medborgarnas ögon. 5 KOM (2002) 275, Styrelseformerna i EU: Bättre lagstiftning KOM (2002) 278 Handlingsplan för en bättre och enklare lagstiftning KOM (2002) 276, Meddelande från kommissionen om konsekvensanalys KOM (2002) 277, Samrådsdokument: Mot en bättre struktur för samråd och dialog. till allmänna principer och miniminormer för kommissionens samråd med berörda parter specificerar åtgärder för att förenkla och förbättra regelverket utan att Skr. 2002/03:8 behöva ändra fördraget. Vissa frågor i paketet kommer att inkluderas i ett interinstitutionellt avtal, som beräknas vara färdigt , som andra frågor följs upp i det ordinarie rådsarbetet. Simpler Legislation in the Internal Market (SLIM) startade det arbete som omfattade transporter av radioaktivt avfall, restnivåer av bekämpningsmedel och kosmetikadirektivet. Dessa tre sektorer valdes ut efter samråd med medlemsstater, och representanter för det europeiska näringslivet. Tre grupper bestående av experter på respektive lagstiftningsområde tillsattes. Grupperna skall presentera sina rapporter inklusive rekommendationer på området. Rekommendationerna kommer att utgöra grunden för nya förslag från kommissionen som syftar till att förenkla den aktuella lagstiftningen. De av EU-ländernas högre tjänstemän som är ansvariga för regelförenkling träffas inom ramen för det informella for Better Regulation (DBR). DBR-mötena används i första hand för erfarenhetsutbyten och jämförelse av resultat kring regelförenklingsfrågor. och utveckling () har framhållit värdet av enklare och bättre regler. checklista6 med frågor är också utgångspunkten för SimpLex checklista. Regeringen deltar aktivt i arbete om regelförenkling, t.ex. genom deltagande i möten inom PUMA:s7 olika arbetsgrupper. granskar sina medlemsländers regelförenklingsarbete efter anmälan från landet i ifråga (). Nitton länder har genomgått eller genomgår en sådan granskning. Vad gäller de nordiska länderna har genomgått en granskning och pågående granskning av och avslutas . överväger alltjämt tidpunkten för en granskning av sitt regelförenklingsarbete. Regeringen har därför löpande kontakter med och för att dra nytta av ländernas erfarenheter av en OECD-granskning. Regeringen har redan tidigare aviserat att man avser att inkomma med en ansökan till . En granskning av ställer inte obetydliga krav på att avsätter personal och resurser . Regelförenkling är ett område som fått allt större uppmärksamhet . Länderna inom har valt att arbeta på olika sätt och med olika utgångspunkter. I vissa länder är regelförenkling en viktig del av förvaltningspolitiken, med det huvudsakliga målet att effektivisera 6OECD Reference Checklist for Regulatory Decision-making, 1995 7PUMA är en förkortning för Programme. offentliga verksamheter i medborgarnas och företagens tjänst. I andra Skr. 2002/03:8 länder är regelförenkling en del av näringspolitiken och syftar till att förbättra förutsättningarna för tillväxt och sysselsättning. Oberoende av det övergripande målet med regelförenkling så är förutsättningarna och viljan att kunna lära av varandra länderna emellan mycket stor. Förutom samarbetet inom EU, och det informella for Better Regulation så är bilaterala direktkontakter viktiga för att överföra erfarenheter till det svenska . SimpLex utbytte därför erfarenheter med bl.a. , , och . Regelförenklingsarbetet i är inriktat på såväl medborgare och företag som organisationer. De konsekvensanalyser som genomförs i regeringsarbetet kvantifierar både reglernas kostnads- och intäktssida och undertecknas av ansvarig minister innan lagförslaget överlämnas till underhuset. Som stöd i arbetet har man en Better Regulation Task Force bestående av representanter från stat, näringsliv, arbetsmarknadens parter och andra viktiga samhällssektorer. är det land som nått längst vad gäller att mäta administrativ börda, något som är en förutsättning för att kunna sätta kvantitativa mål för arbetet med enklare och bättre regler. har nått relativt stora framgångar med sitt arbete med företagstestpaneler, vilka används för att bedöma förslagens konsekvenser. I har regeringen också, i likhet med , presenterat ett departementsvis uppdelat handlingsprogram för att de uppsatta kvantifierade målen med att minska den administrativa bördan skall kunna uppnås. har skapat en SimpLex-funktion, bland annat efter svensk modell, inom den norska motsvarigheten till . Dessutom så arbetar man i med ett omfattande projekt för att minska antalet regler. Myndigheter som rapporterat enligt SimpLexförordningen Förordning (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor SimpLexförordningen trädde i kraft . Myndigheterna är enligt förordningen skyldiga att, när de överväger att införa nya eller förändra regler som kan ha effekter av betydelse för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller övriga villkor, göra en särskild konsekvensanalys . Analysen skall genomföras i den omfattning som är påkallad i det enskilda fallet och skall stödjas på frågeställningar enligt den checklista som anges i förordningens 3 §. Enligt 4 § SimpLexförordningen är myndigheterna skyldiga att , före , rapportera till regeringen om det gångna verksamhetsårets arbete med särskilda konsekvensanalyser. lämnade myndigheterna sin tredje rapport enligt förordningen. Kommittéförordningen (1998:1474) Kommittéförordningen (1998:1474), som trädde i kraft , reglerar kommittéernas sätt att arbeta. Den innehåller bland annat bestämmelser om kommittéernas skyldighet att göra kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar. Kommittéerna skall enligt 15 § bland annat ange i betänkandet om lämnade förslag har betydelse för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags. Den av Statsrådsberedningen utgivna (Ds 2000:1) redovisar SimpLexförordningens checklista och slår fast att checklistan för konsekvensanalyser är avsedd att gälla för kommittéer och utredningar. Vidare anges att analysen skall redovisas i kommittéernas betänkanden. I enlighet med regeringens beslut utfärdade en statssekreterargrupp riktlinjer för om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor. Gruppen består av statssekreterare från Finans-, Justitie- och Näringsdepartementen. Konsekvensanalyserna skall enligt regeringsbeslutet bidra till att förbättra förutsättningarna för ökad tillväxt genom ett regelverk som gäller generellt för företagen, men som anpassas bättre till de små företagens villkor. Av statssekreterargruppens riktlinjer framgår att när det inom övervägs nya eller förändrade regler som kan ha effekter av betydelse för små företags villkor så skall en särskild konsekvensanalys göras. Konsekvensanalysen skall göras . Analysen sker i den omfattning som behövs i det enskilda fallet och vid analysens genomförande tillämpas motsvarande checklista som Skr. 2002/03:8 den i SimpLexförordningen. Riktlinjerna anger att varje departement skapar de organisatoriska förutsättningar och rutiner som behövs för att konsekvensanalyser skall genomföras i de författningsärenden som handläggs där. Vidare ser varje departement till att gemensam beredning sker med SimpLex. Slutligen anges att varje departement med uppmärksamhet följer att motsvarande ordning hos det offentliga utredningsväsendet och hos myndigheterna får effektivt genomslag inom departementets verksamhetsområde. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2002/03:8 Regeringens redogörelse för regelförenklingsarbetet med särskild inriktning på små företag.