prop · GQ0335 · 2002-12-20 00:00:00 — En god psykisk och fysisk arbetsmiljö är särskilt viktig för att minska hjärt- och kärlsjukdomar, värk och belastningsskador, psykisk ohälsa och andra stressrelaterade sjukdomar. Sedan kommitténs betänkande lämnades, har regeringen vidtagit en rad åtgärder för att åstadkomma en kraftsamling för ökad hälsa i arbetslivet. Detta sker i första hand inom ramen för det av regeringen beslutade s.k. 11-punktsprogrammet, som bl.a. innehåller trepartssamtal mellan arbetsmarknadens parter. tillsatte regeringen en utredning med uppgift att ta fram en handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (, dir. 2000:92). Denna lämnade sitt slut- betänkande Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (SOU 2002:5) . Regeringen har även tillsatt en utredning, som skall lämna förslag till utformning och inriktning av en analysgrupp inom området hälsa och ohälsa i arbetslivet (dir. 2002:4). Analysgruppen skall bidra till att ta fram en samlad bild av hälsoläget på arbetsmarknaden och till att relevanta forskningsresultat tas till vara på ett konstruktivt sätt. ringen anser att syftet med den kommission, som föreslår, i huvudsak har tillgodosetts genom dessa åtgärder. Långtidssjukskrivningarna har ökat markant . Förutom det faktum att samhället i stort bygger på målet om full syssel- sättning åt de som ingår i arbetskraften och att detta kan skapa ett utan- förskap för den som är långtidssjukskriven så medför det stora eko- nomiska problem för staten. Dessutom uppstår en ökande brist på människor som behövs i vården av sjuka och äldre. I arbetet med att finna snabba lösningar för att minska ohälsotalet kommer lätt frågan om hur man förebygger sjukdom i arbetslivet i skymundan. sammanhang är det viktigt att lyfta fram det förebyggande arbetet inom arbetslivet och dess betydelse för folkhälsan. Den uppföljning som görs av hälsans bestämningsfaktorer inom målområdet bör därför ingå även i den samlade uppföljningen av det övergripande folkhälsomålet. Beslutade mål inom målområdet Den nationella arbetslivspolitikens mål är ett bra arbetsliv med väl fun- En god och utvecklande arbetsmiljö, kunskap och kompetens i arbetslivet, en arbetsrättspolitik som skapar trygghet, flexi- bilitet och delaktighet, ett arbetsliv som präglas av mångfald, jämställd- het och icke-diskriminering samt arbetsfred och lönebildning i samhälls- ekonomisk balans ger tillsammans en god grund för tillväxt, syssel- sättning och ett konkurrenskraftigt näringsliv. På så sätt skapas också ett arbetsliv där den enskilde individen känner trygghet och tillfredsställelse och därmed har bättre möjlighet att bibehålla hälsan. En inriktning för målområdet ökad hälsa i arbetslivet presenterades av regeringen i budgetpropositionen för (prop. 2001/02:1) under politikområdet arbetslivspolitik (utgiftsområde 14). Där slås fast att en sammanhållen strategisk satsning krävs för att uppnå förbättrade arbets- villkor och ökad hälsa i arbetslivet. Särskilt viktigt är att uppmärksamma Det tidigare nämnda 11-punktsprogrammet är ett led i en sådan strategisk satsning. Det innehåller åtgärder för bättre arbetsmiljö och tydligare arbetsgivaransvar, om åtgärder för snabb återgång till arbete vid ohälsa och om forskning och metodutveckling. märksammas stressen i arbetslivet. Inom jämställdhetspolitiken finns delmål med bäring på detta mål- område: målet om kvinnors och mäns lika villkor och förutsättningar i fråga om företagande, arbete, arbetsvillkor och utvecklingsmöjligheter i arbetet och målet om delat ansvar mellan kvinnor och män för hem och Integrationspolitikens mål om lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund och handikapp- politikens mål om att samhället skall utformas så att människor med funktionshinder blir fullt delaktiga i samhällslivet har även betydelse för I budgetpropositionen för föreslår regeringen ett nationellt mål för ökad hälsa i arbetslivet (prop. 2002/03:1). Målet är att frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall i förhållande Parallellt skall antalet nya aktivitets- och sjuk- Prop. 2002/03:35 ersättningar minska. Hänsyn skall tas till den demografiska utvecklingen En av grundtankarna i arbetsmiljölagen (1977:1160) är att arbetsmiljö- arbetet skall inordnas i det dagliga arbetet. Arbetsmiljön utgör en viktig produktivitetsfaktor och finns indikationer på att ett mer syste- matiskt arbetsmiljöarbete ger positiva effekter för såväl arbetstagare som för verksamheten. Det är regeringens mening att det fordras en bred sam- syn i frågor som rör förnyelsen av arbetsmiljöarbetet, eftersom ingen part ensam kan lösa de komplexa problem som råder . Ambitionen bör vara att åstadkomma ett brett åtgärdsprogram för att främja hälsa i arbetslivet genom att förebygga negativ stress, motverka långtids- sjukskrivningar och arbetsskador samt minska utslagningen från arbets- livet. 5.5Målområde 5: och säkra miljöer och produkter Regeringens förslag: och säkra miljöer och produkter är av grundläggande betydelse för folkhälsan och skall utgöra ett särskilt målområde. De framtida insatserna inom området skall utgå ifrån de av riks- dagen beslutade miljökvalitetsmålen och en kretsloppsstrategi som inkluderar en miljöorienterad produktpolitik samt de av beslutade konsumentpolitiska målen. Insatserna för att skapa en säker trafikmiljö skall på samma vis utgå från de av beslutade målen för transportpolitiken. förslag: Överensstämmer i huvud- sak med regeringens förslag. Kommittén föreslår inne- och ute- miljöer som ett av de arton nationella målen. Kommittén har även med ett nationellt mål om tillgängliga grönområden för rekreation. Under målet som rör skadesäkra miljöer och produkter behandlar kommittén även frågor som självmord och mäns våld mot kvinnor. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har uttalat sig instämmer i huvudsak i folkhälsokommitténs uppfattning och formu- leringar. Flera remissinstanser framhäver buller som en viktig faktor att vidta åtgärder mot samt att buller är ett växande problem. Allergier och annan överkänslighet samt problem med tobaksrök berörs av flera remissinstanser. Skälen för regeringens förslag Regeringen ställer sig bakom förslag om sunda inne- och utemiljöer samt skadesäkra produkter och miljöer som viktiga mål för folkhälsan. skall fortsatt vara ett föregångsland för en ekologiskt hållbar utveckling. Omvandlingen av till ett eko- logiskt hållbart samhälle omfattar de flesta politikområden och är ett arbete som i hög grad påverkar folkhälsan. Det är av avgörande betydelse för folkhälsan att samhällets skydds- och kontrollfunktioner upprätthålls Prop. 2002/03:35 på en kvalificerad nivå och förbättras när våra kunskaper om sambanden mellan miljö, skador och folkhälsa ökar. Försiktighetsprincipen bör gälla vid införandet av ny teknik. Det är vidare angeläget att den ömsesidiga kopplingen mellan miljöfaktorer och hälsa uppmärksammas i det före- byggande arbetet. Forskning och kunskapsspridning är angelägen när det gäller nya sjukdomsdiagnoser som t.ex. elöverkänslighet och amalgam- skador. och säkra miljöer och produkter skall därför utgöra ett särskilt målområde. Säkra livsmedel behandlas dock under målområde 10, se avsnitt 5.10. En god inomhusmiljö kan bidra till en bättre hälsa. Flera hundra tusen människor upplever sådana besvär av inomhusmiljön att de får symptom. I olika studier beträffande upplevda besvär av inomhusmiljön anges ofta som orsak förekomst av fukt och mögel. Sambanden mellan förekomst av mögel och fukt i byggnader och ohälsa kan anses väl belagda. Det bör dock påpekas att det i det enskilda fallet kan vara svårt att påvisa direkta samband mellan upplevd ohälsa och uppmätta förhållanden i byggnaden. Det är väsentligt att arbetet med att förbättra inomhusmiljön samordnas med folkhälsoarbetet på alla nivåer i samhället. Inomhusmiljön i är överlag god. De observerade brister som är kopplade till byggnaders utformning och placering avser framför allt ventilation, förhöjda fukthalter som kan ge upphov till oönskade kemiska emissioner liksom problem med mögel och andra mikroorganismer, samt radon. Till- sammans med aktiv och passiv rökning är dessa faktorer de som är sär- skilt angelägna att uppmärksamma ur folkhälsosynpunkt, eftersom det finns belägg för att de kan bidra till ohälsa. Det finns ett tydligt samband mellan människors användning av grön- områden för rekreation mer allmänt och tillgången till en grön omgivning i det egna bostadsområdet. Studier visar att människors vardagsmiljöer har stor betydelse för stressnivåer och hälsa. Det har särskilt visat sig att möjlighet till rekreation och återhämtning i t.ex. natur- och grönområden, genom kulturupplevelser eller skapande verksamhet påverkar människors förmåga att återhämta sig från stress. Barn, äldre och funktionshindrade med nedsatt rörlighet är mer beroende än andra av att det finns områden för lek respektive rekreation och återhämtning nära hemmet. Under- sökningar av vanor, behov och preferenser visar att boende i småhus har en tämligen god försörjning av återhämtande miljöer på nära håll. Där- emot visar det sig att enbart hälften av de boende i flerfamiljshus använder sig av gemensamma grönområden i anslutning till boendet. Personskador är ett stort folkhälsoproblem i . Skador kan upp- stå genom oavsiktliga händelser som olycksfall eller genom avsiktliga handlingar som våld och självmordsförsök. Händelser som resulterar i skador sker inte slumpmässigt i befolkningen utan de inträffar i hög grad i relation till exponering för risker i olika miljöer. Risken att skadas skiljer sig åt mellan människor beroende på bl.a. ålder, kön, socio- ekonomisk samt etnisk och kulturell tillhörighet. Beslutade mål inom målområdet. Inom politikområdet miljöpolitik är målet att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. skett har vi också uppfyllt grundförutsättningarna för ett ekologiskt håll- beslöt om 15 miljökvalitetsmål som anger vilket tillstånd som skall uppnås i ett generationsperspektiv (prop. 1997/98:145, 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). Samtliga 15 mål påverkar män- niskans livsbetingelser och följande mål har en mer direkt påverkan på folkhälsan: God bebyggd miljö, Begränsad klimatpåverkan, luft, Giftfri miljö, Skyddande ozonskikt samt Säker strålmiljö. Målet om God bebyggd miljö innebär bl.a. att städer, tätorter och annan bebyggd miljö skall utgöra en god och hälsosam livsmiljö. hällsplaneringen har en viktig roll för att åstadkomma detta. bland annat att skapa miljöer som ger skönhetsupplevelser och trevnad, att skapa ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur, att boende- och fritidsmiljön samt så långt möjligt arbetsmiljön uppfyller samhällets krav på gestaltning, frihet från buller tillgång till solljus, rent vatten och ren luft, natur och grönområden, transporter, miljöanpassade kollektivtrafiksystem, att inte utsättas för luftföroreningar, buller- störningar och oacceptabla hälso- eller säkerhetsrisker samt om mark och vattenområden fria från gifter m.m. Även riksdagsskrivelsen En samlad naturvårdspolitik (skr. 2001/02:173) som regeringen överlämnade till utgör en viktig del i arbetet med att bl.a. värna friluftslivet och biologisk mångfald. I skrivelsen aviseras bl.a. en statlig programsatsning på naturvård. Vidare framhålls, med kopp- ling till miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö och delmålet om planeringsunderlag, att bör kommunerna grunda sin fysiska planering på program och strategier för hur grön- och vatten- områdena i tätorter och tätortsnära områden skall bevaras och utvecklas. beslutade om delmål för inomhusmiljön inom miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö (prop. 2001/02:128, bet. 2001/02:BoU14, rskr. 2001/02:291). Delmålet skall vara uppnått 2020 och innebär att byggnader och deras egenskaper inte skall påverka I propositionen preciserar regeringen hur delmålet skall nås avseende radon och ventilation. Det skall säkerställas att samtliga byggnader där människor vistas ofta eller har en dokumenterat fungerande ventilation, att radonhalten i alla skolor och förskolor är lägre än /m3 luft och att radonhalten i alla bostäder är lägre än /m3 luft. Inomhusmiljön påverkas även av andra miljökvalitetsmål. ger förutsättningar för att ren luft tas in i byggnaderna. utomhusluften påverkas av mängden föroreningar liksom av vind- Den luft som tas in i byggnaderna har därför varie- Miljökvalitetsmålet för luft innebär att luften skall vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte Delmålet till miljökvalitetsmålet innebär att utsläpp av cancer- framkallande ämnen i tätorter bör ha halverats räknat från Tillgången till frisk luft är en väsentlig naturresurs som är av stor betydelse för folkhälsan. Eftersom vistelse i natur, parker och grönområden är en viktig del av människors rekreation, är det angeläget att det finns möjligheter för alla inklusive personer med funktionshinder att få tillgång till en sådan omgivning. Grönska renar också luften från stoft och avgaser och på- verkar därmed miljön positivt från hälsosynpunkt. Den fysiska plane- ringen har en viktig roll för att åstadkomma detta. Det är viktigt att strukturen för grönområden behandlas tillsammans med övriga struktur- och markanvändningsfrågor i den kommunala översiktliga planeringen. Målen för bl.a. storstadspolitiken är här viktiga att uppmärksamma lik- som målen för bostadspolitiken. Det är även viktigt att miljökvalitetsmålet Giftfri miljö nås där målet är att miljön skall vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvunnits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. Ett viktigt delmål är att fasa ut farliga ämnen ur varor. Nyproducerade varor skall så långt det är möjligt vara fria från t.ex. kvicksilver och kadmium och bly . En precisering av målet om en giftfri miljö innebär att halterna av ämnen som förekommer naturligt i miljön är nära bak- grundsnivåerna, halterna av naturfrämmande ämnen i miljön är nära noll, den sammanlagda exponeringen i arbetsmiljö, yttre miljö och inom- husmiljö för särskilt farliga ämnen är nära noll och för övriga kemiska ämnen inte skadliga för människor, förorenade områden är undersökta och vid behov åtgärdade. beräknar att ungefär 1,5 miljoner människor i landet utsätts för bullernivåer från trafiken utanför sin bostad som överstiger , vilket är högsta riktvärdet för buller utomhus. Buller före- kommer både i utomhusmiljön och inomhus. En av de vanligaste upp- levda bullerstörningarna orsakas av trafikbuller. Det är särskilt viktigt att barn och ungdomar inte utsätts för skadligt ljud till exempel vid diskotek- och konsertbesök. Tinnitus, vars uppkomst kan ha samband med höga ljudnivåer, är ett stort och växande problem. Problemet tycks även debutera i allt yngre åldrar. Det finns ett regelverk men i de flesta kommuner når det inte sitt syfte, nämligen att skydda människors hörsel och hälsa. har beslutat om delmål för buller i bostäder som innebär att antalet människor som utsätts för buller över riktvärdena skall ha minskat fram jämfört med läget . Regeringen har givit i uppdrag att se över regelverket för höga ljudnivåer. De två stora globala miljöhoten är utsläppen av koldioxid från för- bränning av fossila bränslen och utsläppen av ozonnedbrytande ämnen såsom freoner. De ger upphov till växthuseffekten och påskyndar ut- tunningen av det skyddande ozonskiktet. När det gäller miljökvalitets- målet Skyddande ozonskikt är målet att ozonskiktet skall utvecklas så att det långsiktigt ger skydd mot skadlig UV-strålning. UV-orsakade hud- tumörer är ett stort folkhälsoproblem. Det krävs såväl ett fullgott ozon- skikt som informationsinsatser för att minska detta problem. Vad gäller miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan inriktas åtgärdsarbetet på att halten av koldioxid i atmosfären stabiliseras på en halt lägre än 550 ppm samt att halterna av övriga växthusgaser i atmosfären inte ökar. Målets uppfyllande är till avgörande del beroende av insatser i alla länder. Internationella överenskommelser är alltså nödvändiga för att kunna påverka den framtida utvecklingen i positiv riktning. Arbetet inom såväl () som EU utgör här viktiga fundament. Extrema väderbetingelser har förorsakat stora mänskliga och materiella skador, men det är för tidigt att fastslå orsaken till dessa väderförhållanden. Åtgärder för att nå målet om begränsad klimatpåverkan har behandlats i en särskild proposition om en svensk klimatstrategi (prop. 2001/02:55). Inom ramen för miljömålsarbetet är även arbetet för miljökvalitets- målet Säker strålmiljö av betydelse för hälsan. I vår miljö utsätts vi för olika strålkällor. Av alla strålkällor är det UV-strålningen från sol och solarier som påverkar vår hälsa mest. Den individuella exponeringen styrs dock i hög grad av livsstil och vanor. Den stora utmaningen är att genom information få människor att minska sina årliga UV-doser. Som ett led i detta arbete byggs ett system för att ange UV- strålningen från solen för en godtycklig punkt i . Riskerna med elektromagnetiska fält ska kontinuerligt kartläggas och nödvändiga åtgärder ska vidtas i takt med att sådana eventuella risker identifieras. Uppföljningen av de nämnda miljökvalitetsmålen och de olika del- målen kommer även att ingå i den samlade uppföljningen av folkhälso- målet. Uppföljningen bör omfatta både mått på måluppfyllelse och even- tuella effekter på hälsan för att vidtagna åtgärders långsiktiga effektivitet skall kunna bedömas. Indikatorer bör utarbetas för att se om hälsan för- bättras till följd av en förbättrad inomhusmiljö. Regeringen har i riksdagsskrivelsen En miljöorienterad produktpolitik (skr. 1999/2000:114, bet. 2000/01:MJU3, rskr. 2000/01:52) presenterat en strategi för hur arbetet med en miljöorienterad produktpolitik bör bedrivas i , inom EU och globalt. Syftet med denna produkt- politik är att minska den negativa påverkan från produkter på människors hälsa och miljö som bl.a. uppstår genom spridning av farliga ämnen vid produktion, användning och omhändertagande av produkter. En integre- rad produktpolitik (IPP) bidrar till att komplettera den befintliga miljö- politiken genom att använda ett livscykeltänkande, genom att engagera alla berörda aktörer längs produkters livscykel, genom att kombinera och effektivisera lämpliga styrmedel såsom bl.a. miljöledningssystem, miljö- varudeklarationer, miljömärkning, miljöanpassad upphandling, pro- ducentansvar och genom att komplettera och stödja andra strategier såsom Klimatstrategin, Kemikaliestrategin och Sjätte miljöhandlingspro- grammet. presenterade en grönbok om den produktrelaterade miljöpolitikens bidrag till hållbar utveckling (KOM (2001) 68 slutlig) och avser att presentera en . För ett samhälle som vill uppnå en god hälsa är det en viktig uppgift att utforma skadesäkra miljöer. För politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar är målet att minska risken för och kon- sekvenserna av olyckor och svåra påfrestningar på samhället. Inom transportpolitiken är målet att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Ett transportpolitiskt jämställdhetsmål har antagits av för att verka för att kvinnor och mäns förutsättningar och villkor i trafiken skall beaktas, inte minst ur ett säker- hetshänseende. introducerade regeringen den s.k. nollvisionen på trafik- säkerhetsområdet (prop. 1996/97:137). Denna slog fast att ingen skall dödas eller skadas allvarligt till följd av trafikolyckor inom vägtransport- systemet. Nollvisionen kom sedermera att ligga till grund riksdagsbeslut om ett reviderat övergripande mål för trafikpolitiken att trafikpolitiken ska säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och lång- siktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet med tillhörande del- och etappmål. Delmålet om trafik- säkerheten har formulerats helt utifrån nollvisionen. Tillhörande etapp- mål säger att antalet personer som dödas till följd av vägtrafikolyckor bör ha minskat räknat från 1996-års nivå. tog regeringen initiativ till ett handlingsprogram för ökad trafiksäkerhet (prop. 1999/2000:1). Programmet anger elva punkter för ökad trafiksäkerhet som skall genomföras, bl.a. rörande säker cykeltrafik och satsningar på de farligaste vägarna. En viktig del av regeringens 11- punktsprogram är att alla parter som kan påverka trafiksäkerheten tar sin del av ansvaret för en ökad trafiksäkerhet. Regeringen anser att arbetet med att minska antalet dödade och skadade i trafikolyckor bör utgöra ett prioriterat område i det samlade nationella folkhälsoarbetet. Arbetet ska ta sin utgångspunkt i de av beslutade mål om trafikpolitiken och 2001 samt regeringens handlingsprogram för en ökad trafiksäkerhet. Inspektionens över- gripande syfte skall vara att verka för att de olika systemutformarna tar sitt ansvar för att ständigt förbättra och vidmakthålla en säker vägtrafik så att medborgarnas liv och hälsa inte hotas. Då brister konstateras syftar inspektionens verksamhet till att klarlägga orsaker och verka för att bristerna avhjälps så fort som möjligt. Även konsumentpolitiken påverkar detta målområde. Målet för kon- sumentpolitiken är att konsumenternas ställning och inflytande på mark- naden skall stärkas och att hushållen skall ha goda möjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andra resurser effektivt. Vidare skall kon- sumenternas hälsa och säkerhet skyddas. Från allergisynpunkt är t.ex. kraven på olika produkter viktiga. av befolkningen har olika former av kontaktallergier och det är betydligt vanligare bland kvinnor än bland män. En utsatt grupp är de som i sitt arbete riskerar att utveckla allergi eller försämras i sin allergisjukdom. Nya produkter till- kommer ständigt och beskrivs 3 700 olika ämnen som kontakt- allergena. Behovet av samråd mellan näringsliv, forskare, myndigheter och allergiorganisationer är här stort. Vidare skall sådana konsumtions- och produktionsmönster utvecklas som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktig hållbar utveckling. Konsumenterna skall även ha tillgång till god vägledning, information och utbildning. Det svenska produktsäkerhetsarbetet utgår från behovet av att minska antalet produktrelaterade olyckor i samhället och att tillförsäkra kon- sumenterna en marknad med säkra varor och tjänster. Den nuvarande handlingsplanen för konsumentpolitiken fastställdes av (prop. 2000/01:135, bet. 2001/02:LU2, rskr. 2001/02:51). Hand- lingsplanen slår fast att regeringen ska prioritera produktsäkerhet och marknadskontroll. Andra viktiga områden Prop. 2002/03:35 inom vilka arbete bedrivs i syfte att förbättra konsumenternas hälsa och säkerhet är standardisering och skaderegistrering. har i jäm- förelse med många medlemsstater i EU kommit långt i arbetet med produktsäkerhet, särskilt när det gäller det långsiktiga arbetet med säker- het bland leksaker och barnomsorgsprodukter samt arbetet för att öka användningen av personlig skyddsutrustning. Inom produktsäkerhets- området är barn en prioriterad målgrupp och barnsäkerhet bör även fort- sättningsvis prioriteras. Barn kan inte förutsättas själva bedöma risker eller läsa varningstexter. Produkter och tjänster som är avsedda för barn skall därför vara så säkert konstruerade som möjligt. till- satte regeringen en delegation (S 2001:05) för att se över och arbeta med frågor om säkerhet och förebyggande av skador i barns och ungdomars miljö. Delegationen ska bl.a. kartlägga vilka skador och olycksfall som drabbar barn och ungdomar, vilka barn och ungdomar som drabbas beroende på bl.a. kön, ålder och bostadsform samt lämna förslag till för- bättringar när det gäller statistik och annan kunskapsinhämtning inom området.