prop · GP03131 · 2002-03-21 00:00:00 — Regeringens proposition 2001/02:131 Vissa ändringar i systemet för statsstödd Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås vissa åtgärder för att göra det svenska systemet för statsstödd exportfinansiering lika konkurrenskraftigt som systemen i de viktigaste konkurrentländerna. Det föreslås att den löftesprovision som AB tar ut vid statsstödd finansiering avskaffas. Vidare föreslås att banker och andra kreditinstitut skall kunna få ersättning av staten för sin administration av den statsstödda finan- sieringen. Slutligen föreslås att ansökan om statsstödd exportfinansiering skall kunna ske via . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning.............................................................. Den statsstödda exportfinansieringen ............................................... Ändringar i den statsstödda exportfinansieringen ............................ Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över Staten och exportfinansieringen (SOU 1998:23).................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... 1.godkänner vad regeringen föreslår om ändrade riktlinjer för exportfinansieringssystemet (avsnitt 4), 2.bemyndigar regeringen att i avtal med AB ikläda staten ekonomiskt ansvar för den statsstödda exportfinansieringen (avsnitt 4). 2 Ärendet och dess beredning Regeringen uppdrog åt en särskild utredare, generaldirektör , att göra en översyn över det statsstödda export- finansieringssystemet. Utredaren presenterade sina överväganden och förslag i betänkandet Staten och exportfinansieringen (SOU 1998:23). Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr 36/02). Utredningen föreslog, i den del som behandlas i denna proposition, att skall övergå till ett system där staten endast svarar för räntekompensation medan banker och andra finansinstitut svarar för långivning. föreslogs överta ansvaret för att administrera räntekompensationen. har i en skrivelse till (dnr 95/013) bl.a. hemställt om att övergår till ett rent ränteutjämningssystem. Yttrande över Svenska Bankföreningens skrivelse har inhämtats från AB () och (). Dessa yttranden finns tillgängliga i (dnr 117/020 och dnr 117/02). (), EKN, Finans- inspektionen, Gruppen Svensk Projektexport, (), SEK, och har beretts tillfälle att lämna synpunkter på ett utkast till denna proposition. Yttrandena finns tillgängliga i (dnr 51/012, 51/009, 57/001, 49/021, 50/007, 51/014 och 50/018). 3 Den statsstödda exportfinansieringen AB () bildades gemensamt av staten och affärsbankerna. övertogs affärsbankernas aktier av (). Staten äger av SEK. Enligt bolagsordningen skall SEK bedriva finansieringsverksamhet och därvid främst främja utvecklingen av svenskt näringsliv och svensk exportindustri samt i övrigt engagera sig i svensk och internationell finansieringsverksamhet på kommersiella grunder. Staten gav i uppdrag att hantera ett system för statsstödda exportkrediter. Detta system har sedermera utvecklats till det nuvarande s.k. CIRR-systemet. CIRR (eng. Commercial Interest Reference Rate) är den räntenivå som sätts av varje centralbank i och bygger på den statliga obligationsräntan. Systemet innebär att SEK lämnar kostnadsfri utfästelse om lån i svensk eller utländsk valuta till en fast CIRR-räntenivå. Systemet är öppet för svenska exportörer. Exportörerna kan ansöka om statsstödda exportkrediter, s.k. CIRR-lån, antingen direkt hos SEK eller genom en bank eller annat kreditinstitut. Statens och SEK:s åtaganden Prop. 2001/02:131 för den statsstödda exportkreditgivningen regleras i ett avtal . Staten åtar sig där att ersätta SEK tertialvis i efterskott för kostnaderna för systemet och SEK åtar sig att låna upp erforderliga medel till minsta möjliga kostnad och risk. SEK finansierar CIRR-lånen genom att ta över långivarens avtal med låntagaren eller genom att långivaren refinansierar sig hos SEK. Det nuvarande systemet har gett ett överskott till staten på . Orsaken till överskottet är SEK:s låga upplåningskostnad och systemets kostnadseffektivitet. För administrationen av CIRR-systemet erhåller SEK av staten en kostnadsersättning motsvarande 25 baspunkter (0,) beräknad på utestående lån. SEK har i huvudsak förlitat sig på bankernas och kreditinstitutens kapacitet och kompetens inom låneområdet. Enligt de agentavtal som SEK slutit med banker och andra kreditinstitut skall dessa vanligtvis förhandla med köpare/låntagare och ev. garantigivare. Banker och andra kreditinstitut skall också ha hand om att ta in, upprätta och granska de dokument som ingår i låneavtalen. De skall vidare sköta hanteringen av lånen efter utbetalning. 4Ändringar i den statsstödda exportfinansieringen Regeringens förslag: Den löftesprovision AB tar ut vid statsstödd finansiering skall avskaffas. Banker och andra kreditinstitut skall kunna få ersättning av staten för sin administration av den statsstödda exportfinansieringen. Ansökan om statsstödd exportfinansiering skall kunna ske via . Regeringen bemyndigas att i avtal med AB ikläda staten dessa ekonomiska förpliktelser, som går utöver dem som staten redan har åtagit sig. Utredningens förslag: skall övergå till ett rent räntekompensationssystem där staten endast svarar för räntekompen- sation medan banker och andra kreditinstitut svarar för långivning. () skall överta ansvaret för att administrera räntekompensationen. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser är positiva till utredningens förslag. Flera instanser har vidare anfört att svenska företag har en konkurrensnackdel jämfört med utländska företag. AB () är kritisk till utredningens förslag och anser att det nuvarande systemet är felaktigt beskrivet och att utred- ningen underskattat kostnaderna för ett nytt system. SEK anser även att konkurrensneutralitet skulle kunna uppnås genom att banker och andra kreditinstitut kompenserades för sina agencykostnader. EKN är också kritisk till utredningens förslag och anser att det, i ett läge då framtiden för räntestöd är osäker och diskussioner pågår inom , är bättre att utnyttja den befintliga kompetensen och tills vidare låta SEK hantera systemet. () påpekar att utredningens kalkyl över kostnaderna för det nya systemet är synnerligen svårbedömd. De instanser som har lämnat synpunkter på ett utkast till denna proposition är i huvudsak positiva till regeringens förslag. anser att regeringens förslag bör ses som ett första steg i en nödvändig modernisering av det svenska exportkredit- systemet. anser vidare att den närmare utformningen av ansökningsförfarandet vid s.k. CIRR-lån bör utarbetas av en särskild arbetsgrupp med representanter för banker, exportföretag, EKN och SEK för att så långt det är möjligt åstadkomma en kon- kurrensneutral lösning. RRV är i viss mån tveksam till regeringens förslag och anser att SEK endast bör arbeta på marknader där privata alternativ saknas och att det närmare bör utredas om SEK även fortsättningsvis kan tillföra staten årliga intäkter. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att den statsstödda exportfinansieringen bör vara så utformad att svensk exportindustri har tillgång till exportfinansiering som är lika konkurrenskraftig som i de viktigaste konkurrentländerna. Regeringen anser vidare att systemet bör vara så utformat att SEK inte får en informationsmässig konkurrensfördel gentemot andra kreditgivare. Systemet bör utformas så att kostnaderna för staten minimeras. I utredningen förordades ett rent räntekompensationssystem av i huvudsak följande skäl. Ett rent räntekompensationssystem, där lån- tagaren endast betalar CIRR-ränta, skulle ge svenska exportörer samma villkor som exportörerna i de viktigaste konkurrentländerna. I nuvarande situation där SEK och övriga långivare konkurrerar om samma krediter medför SEK:s ensamrätt att bevilja CIRR-lån att bolaget får information om konkurrenternas affärer och därmed får en konkurrensfördel. Regeringen delar utredningens bedömning att det är angeläget att anpassa det svenska systemet så att de avgifter som finns i systemet inte fördyrar exportkrediterna i jämförelse med andra länders system. I de flesta länder kan exportören få ett lån till CIRR-ränta utan några påslag. I det svenska systemet får exportören utöver CIRR-ränta betala löftes- provision till SEK och avgifter för administration till banker eller andra kreditinstitut. För att åstadkomma en CIRR-ränta utan några administrativa påslag för exportören bör den avgift SEK tar ut i löftesprovision på 25 baspunkter avskaffas. I de flesta tar man inte ut någon löftes- provision och i de länder där så sker är avgiften betydligt lägre än den svenska. Avskaffande av löftesprovisionen skulle innebära att statens intäkter av CIRR-systemet minskade med . För att åstadkomma en ren CIRR-ränta utan några administrativa påslag för exportören bör dessutom banker och andra kreditinstitut kunna få ersättning för sin administration av CIRR-lån av staten. Denna ersättning föreslås som en utgångspunkt vara 25 baspunkter. I andra varierar kompensationen från 25 till 100 baspunkter. Kostnaden för administrationen av CIRR-lån är väsentligen beräknade på kreditens storlek, löptid och antalet utbetalningstillfällen. möjligt att variera avgiften så att den i varje situation motsvarar Prop. 2001/02:131 långivarens exakta kostnad. Införande av en administrationsersättning skulle innebära att statens intäkter av CIRR-systemet minskade med . Regeringen delar slutligen även utredningens bedömning att det bör råda konkurrensneutralitet mellan SEK och andra långivare. Utredningen har anfört att det finns risk för att konkurrensen snedvrids genom att SEK utövar en myndighetsfunktion gentemot andra långivare och därmed får information om deras affärer, som SEK lämnar marknads- baserade lån i konkurrens med samma långivare. Regeringen anser att denna risk för konkurrenssnedvridning skulle kunna undvikas genom att företag och långivare ges möjlighet att sända in sina ansöknings- handlingar till EKN som sedan vidarebefordrar de delar av ansökan som inte är känsliga ur konkurrenssynpunkt till SEK. Den närmare utformningen av ansökningsförfarandet bör utarbetas gemensamt av EKN och SEK efter samråd med långivare och exportföretag. Regeringen anser sammantaget att de nu föreslagna ändringarna är tillräckliga för att uppnå ett konkurrenskraftigt system, som det är möjligt att behålla det upparbetade och kostnadseffektiva system som hanteras av SEK (se avsnitt 3). Mot denna bakgrund och med beaktande av de betydande kostnader ett rent ränteutjämningssystem skulle medföra, anser regeringen att det inte finns behov av att införa ett sådant rent ränteutjäm- ningssystem som utredningen föreslagit. Staten har gett SEK i uppdrag att hantera den statsstödda exportkreditgivningen. Statens respektive SEK:s åtaganden regleras i ett avtal . Staten åtar sig där att ersätta SEK tertialvis i efterskott för de i avtalet angivna kostnaderna för systemet. På motsvarande sätt bör staten även åta sig att ersätta de nu angivna kostnaderna. Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över Staten och exportfinansieringen (SOU 1998:23) AB , , (), , , Finans- inspektionen, , , Industrifonden, Investment in , , i (LO), , , , , Läns-styrelsen , , län, i , i , Läns-styrelsen i län, i , i , län, , , i , Läns-styrelsen , län, Öster-götland, , (), , , Handels-kammare, (), (), , Exportråd, (Metall), , , (). Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2001/02:131 Vissa ändringar i systemet för statsstödd exportfinansiering.