prop · GP03100 · 2002-04-15 00:00:00 — Regeringen avser att även efter valet fortsätta att bedriva en politik som kännetecknas av solidaritet mellan individer, grupper och generationer. På dagordningen för nästa mandat- period står redan ett antal reformer: Som ett led i det förbättrade tandvårdsstödet för de äldre förstärks resurserna med ytterligare 2003. Ett nytt äldreförsörjningsstöd införs 2003 för personer som inte har rätt till folkpen- sion. är dessa hänvisade till socialbidrag. 1.4.3Ökade resurser till vården och omsorgen Vården, skolan och omsorgen är välfärdens kärna. Vården, skolan och omsorgen skall vara generell och hålla hög kvalitet. Det skall inte spela någon roll var någonstans i landet man bor, eller vilken inkomst man har. Den senaste mandatperioden har kommu- nerna och landstingen fått ökade resurser. höjdes statsbidragen med . har kommuner och landsting tillförts ytterligare . Jämfört med 1996 uppgår tillskotten därmed till . Tabell 1.9 Tillskott till kommuner och landsting efter 1998 Den ekonomiska politiken har lett till att sysselsättningen har stigit och arbetslösheten fallit. Jämfört med 1998 är kommunsektorns skatteintäkter högre. Regeringen avser att även efter valet fortsätta att bedriva en politik som sätter skolan, vården och omsorgen i centrum. På dag- ordningen för nästa mandatperiod står redan ett antal reformer: Den särskilda vårdsatsning som tidigare beslutat om fullföljs . Totalt handlar det om ett extratillskott på . Dessa resurser har i huvudsak frigjorts genom ominriktningen av totalförsvaret. satsas det ytterligare för att minska väntetiderna i vården. Dessa insatser ökar tillgängligheten i vården. Regeringen kommer att att inleda en försöksverksamhet för att underlätta en tidigare- läggning av rekrytering av personal till vård och omsorg. Anställningsstödet kommer att utgå för anställning av arbetslösa inom vård och omsorg. I anställningen bereds för tillfälle att genomgå vårdutbildning som motsvarar längst nio månaders vårdutbildning. Tabell 1.10 Mer pengar till vården 1.4.4Ökad hälsa i arbetslivet har ohälsan ökat dramatiskt i . Regeringen ser mycket allvarligt på utvecklingen. Det innebär välfärdsförluster för såväl enskilda människor som för samhället. Möjligheterna att klara tillväxt och välfärd på både kort och lång sikt begränsas. Därför är det angeläget att ohälsoutvecklingen minskar och andelen människor i arbete ökar. visar mönstret för sjukskrivningar betydande skillnader mellan könen. Kvinnor är i högre grad än män frånvarande från arbetslivet på grund av sjukskrivning. För att möta den kraftiga ökningen av antalet sjukskrivna och förtidspensionerade presen- terade regeringen i budgetpropositionen ett åtgärdsprogram i 11 punkter för ökad hälsa i arbetslivet. Programmet följs löpande upp. Regeringen har för avsikt att lämna förslag till . Kvinnors situation skall då särskilt behandlas. Mål för ökad hälsa i arbetslivet För att understryka vikten av att utvecklingen vänds och för att öka kraften i genomförandet av åtgärder anser regeringen att det behövs ett mål för ökad hälsa i arbetslivet. Ett sådant mål skall utgöra grunden för de olika aktörernas insatser för att öka hälsan i arbetslivet. 2.Trepartssamtal mellan regeringen och arbetsmarknadens parter Trepartssamtalen mellan regeringen och arbets- marknadens parter inleddes . En första avstämning av arbetet skall göras . 3.Ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare för att förebygga ohälsa Regeringen avser att ge arbetsgivare starkare ekonomiska drivkrafter att ta ett större ansvar för arbetsvillkoren och för att integrera det förebyggande och rehabiliterande arbetet i verk- samheten. Tanken är att det främst är de långa sjukskrivningarna som skall minskas med hjälp av ekonomiska drivkrafter. De avsedda föränd- ringarna förutsätter bl.a. att arbetsgivar- kollektivet sammantaget inte får högre kost- nader. analyseras de mindre före- tagens förutsättningar i en situation med ett förändrat finansieringsansvar. Det är regeringens uppfattning att arbetsgivaransvaret skall vara utformat med särskilt beaktande av de mindre företagens villkor och förutsättningar. Det analyseras även hur detta ansvar påverkar arbetsmarknaden för personer som varit sjukskrivna eller som på annat sätt kan uppfattas ha en ökad risk att bli sjukskrivna . Det är regeringens uppfattning att ett förtydligat arbetsgivaransvar inte får utformas så att dessa grupper missgynnas på arbetsmarknaden. Ett uppdrag har lämnats till att utreda hur arbetsmiljöcertifiering av privata och offentliga arbetsgivares verksamheter kan utvecklas till att bli en faktor som bidrar till att ökad hälsa i arbetslivet. Ökad uppmärksamhet behöver riktas mot de enskilda arbetsplatserna. En förbättrad informa- tion om detta bör vara till nytta för bl.a. arbetsgivare, ägare och anställda. Regeringen återkommer senast i budgetpropositionen i denna fråga. 6.Försök att minska ohälsan inom den offentliga sektorn Särskilda försök genomförs hos några av de stora offentliga arbetsgivarna i syfte att förebygga och minska sjukfrånvaron. Det har avsatts och . 7.Förnyelse av rehabilitering individen i centrum fick och i uppdrag att inleda en förnyelse av den arbetslivsinriktade rehabili- teringen. 8.Justeringar av den gällande lagstiftningen för att höja kvaliteten i rehabiliteringsarbetet har beslutat om att försäkrings- kassorna skall koncentrera rehabiliteringsarbetet på mer komplicerade ärenden. Mönstret för sjukskrivningar visar betydande geografiska variationer. Kunskapen om detta behöver förbättras. har fått i uppdrag att i samråd med närmare klargöra omfattningen av problemen och följderna för försäkringskostnaderna. Förbättrad statistik och forskning på ohälsoområdet Kunskaperna om sjukskrivningens orsaker, samband och konsekvenser behöver förbättras. Det finns därför ett behov av mer utvecklad forskning och bättre statistik. Regeringen beslutade om direktiv till en särskild utredare som skall granska detta. Förbättrad tillgänglighet till behandling i hälso- och sjukvården Den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården innebär att tillförs vården under 20012004. Dessutom tillförs 2004 totalt för att öka tillgängligheten till behandlingar i vården. Avtal mellan staten och träffades . gav regeringen tillkänna att regeringen bör återkomma till med förslag om finansiell samordning som omfattar socialförsäkringen, hälso- och sjukvården, och arbetsmarknadsmyndigheterna. Frågan bereds och kommer att utgöra en integrerad del av den politik mot ohälsa som regeringen återkommer med till . Kunskap är ett kraftfullt och nödvändigt verktyg för tillväxt och rättvisa. Kunskapssamhället skall stå öppet för alla. Utbildning är nödvändigt för jämlikhet och utveckling. är enligt det land i världen som investerar mest resurser i kunskap i förhållande till den samlade produktionen, av BNP. Tätt efter kommer med , medan EU enbart satsar av BNP. Med investering i kunskap avser de samlade offentliga och privata utgifterna för forskning och utbildning (FoU), högre utbildning och programvara i procent av BNP. skall behålla tätpositionen. Kommande år satsar stora resurser på ökad kvalitet både i , gymnasie- skolan och högskolan. Diagram 1.4 Investeringar i kunskap Källa: Science, Technology and Industry Scoreboard, 2001 Skolan har fått ökade resurser under den gångna mandatperioden. Resurserna används till att anställa mer personal i skolorna, t.ex. lärare, studievägledare, skolsköterskor och skolpsyko- loger. är det extra stödet , en upptrappning med innan. Enligt beräkningar räcker årets nytillskott till att anställa ytterligare 3 000 lärare och andra yrkesgrupper i skolan. Även under nästa mandatperiod krävs stora satsningar. Enligt regeringens tidigare förslag skall skolan och fritidshemmen tillföras i nivåhöjning i syfte att öka antalet vuxna i skolan. och framåt skall skolsatsningen uppgå till . Tabell 1.11 Mer pengar till skolan Den nationella satsningen på IT i skolan, (ITiS), är en av de största kompetensutvecklings- insatserna i svensk skola genom tiderna. Då har ca 70 000 lärare fått förbättrade kunskaper om hur man kan använda IT som ett verktyg i undervisningen. Utöver satsningen på skolan görs en särskild satsning för att stärka högskolan. Regeringens långsiktiga mål är att hälften av en årskull skall ha börjat högskolan . Högskolan expanderar med omkring 100 000 platser . tillförs också högskolans humanistiska, samhällsvetenskapliga, teologiska och juridiska utbildningar ökade resurser för att höja kvaliteten på grund- utbildningen. tillförs och 2003 utökas tillskottet till . Studiestödet har reformerats och studiebid- ragets andel av studiemedlen har höjts från till av totalbeloppet. Dessutom höjdes fribeloppet och bidragsdelen blev pensionsgrundande. införs ett nytt vuxenstudiestöd som ersätter det särskilda utbildningsbidraget. Detta rekryteringsstöd beräknas kosta och riktas till personer som är som har en kort tidigare utbildning och som är eller riskerar att bli arbetslösa eller som har något funktionshinder. har examina- tionen i forskarutbildningen fördubblats. Efter- frågan på forskarutbildade ökar och snart väntar ett generationsskifte inom svensk forskning. kommer lärosäten att tillföras sammanlagt för sexton nya forskarskolor. Tillskottet 2002 uppgår till . För att ge högskolorna möjlighet att bedriva forskning som rymmer både bredd och specialisering höjs de statliga anslagen till forskning och forskarutbildning med 1,5 Ett arbete inleds också för stärkta insatser för att omställa forskningsresultat i praktiska till- ämpningar. För att utveckla det livslånga lärandet och stärka kompetensutvecklingen i arbetslivet behövs ett system för individuell kompetens- utveckling. För den enskilde har kunskap och tillgång till kompetensutveckling en stor betydelse för chanserna att etablera sig på arbetsmarknaden och för att kunna utvecklas i arbetslivet. Som en del i den gröna skatteväxlingen föreslog regeringen i budgetpropositionen att särskilda medel skulle avsättas för att stimulera individuell kompetensut- veckling. Avsikten är att utveckla det livslånga lärandet och stärka individens förutsättningar i arbetslivet genom förbättrade möjligheter att förena arbete och studier. Regeringen har presenterat ett förslag om ett sådant system så att det kan träda i kraft . Systemet bygger på individens eget sparande på kompetenssparkonton. Även arbetsgivaren stimuleras att medverka. Huvuddelen av stimulanseffekterna i systemet ges genom en kompetenspremie som utformas så att den individuella kompetensutvecklingen blir attraktiv även för de grupper som har begränsade möjligheter att spara. Kultur är en viktig del av demokratin och välfärden. har stödet till både statliga och regionala kulturverksamheter och institutioner stärkts. Ett antal nya scener, konsertlokaler och museer har öppnats. tillkommer bl.a. Forum för levande historia. Stora satsningar har även gjorts på museer och kulturarvet, bl.a. genom en förnyelse av kulturmiljövården genom projektet kulturarv och genom en särskild satsning på museipedagogik. Ett nytt filmavtal har träffats mellan staten, filmbranschen och TV-företagen. Avtalet inne- bär en ökning av filmstödet. Genom stödet till regionala filmpooler har produktionen av film spridits till olika delar av landet. Kulturarbetarnas villkor har förbättrats, bl.a. genom nya upphovsrättsliga ersättningar liksom insatserna för att stimulera läsandet bland framför allt barn och unga. Momsen på böcker och tidskrifter sänktes från . Regeringen följer löpande utvecklingen av försäljningspriserna. Målet med sänkningen är att öka läsandet. Riktlinjer för radio och TV i allmänhetens tjänst har lagts fast för . Public service-uppdraget har förtydligats och resurserna stärkts. Auktionsförfarandet för fördelning av kommersiella lokalradiotillstånd har upphört och ersatts av kvalitets- och mångfaldskriterier medan den årliga avgiften satts till endast . Boendet är en grundläggande del av välfärden. Med en mångfald upplåtelseformer och en blandad bebyggelse skall man kunna välja det boende som passar den egna situationen bäst. har en rad åtgärder genomförts. Kommunernas ansvar för bostads- försörjningen har förtydligats genom en ny lagstiftning. De kommunala bostadsföretagens roll och betydelse för den lokala boendepolitiken har särskilt uppmärksammats. En tillfällig sanktionslagstiftning mot utför- säljning av kommunala bostadsföretag och deras bostäder har varit i kraft till 2002. Den har ersatts av en särskild lag om kommunala bostadsföretag. Från gäller en tillståndsplikt vid avyttring av kommunala bostadsföretag och deras fastigheter. Boendeinflytandet i samband med ombyggnad har stärkts. Regler har införts som tillvaratar hyresgästernas erfarenheter och inflytande. En ny lag om kooperativ hyresrätt har införts. Särskilda insatser har gjorts för att stimulera bostadsbyggandet. Ett investeringsbidrag har funnits för att stimulera ekologiskt byggande. Investeringsbidrag har införts för byggande av studentbostäder och hyresbostäder. Totalt satsas för att stimulera byggande av bra och billiga hyresbostäder. Ca 12 600 nya studentbostäder beräknas bli uppförda till 2002. tillförs ytterligare för studentbostäder. Regionala skillnader och en fortsatt strukturomvandling har medfört att många kommuner haft stora svårigheter med tomma Genom Bostads- och Kommun- delegationerna har ca satsats för att stödja dessa kommuner. bedöms preliminärt ytterligare ca satsas för att stödja en omstrukturering av kommunala bostadsföretag i kommuner med tomma lägenheter och stor utflyttning. En särskild bostadsmyndighet inrättas för detta ändamål från . är en av världens största biståndsgivare mätt som andel av bruttonationalinkomsten (BNI). utgjorde biståndsutbetal- ningarna av BNI. Under mandat- perioden har biståndet höjts både genom ökade anslag och genom att reservationer utnyttjats. Utbetalningarna uppgick av BNI och beräknas uppgå till av BNI. beräknas biståndet öka . FN har satt upp som mål att av BNI skall gå till bistånd. Endast 5 länder i världen ger ett bistånd som överstiger detta mål, varav är ett. Regeringen har som ambition att det svenska biståndet åter skall uppgå till av BNI när det stats- finansiella läget så tillåter. 1Procent av BNI. skall vara ett land med låg brottslighet. Orsakerna till brott måste bekämpas genom bra social och ekonomisk välfärd och goda möjligheter till utbildning och utveckling. Sam- tidigt måste befintlig brottslighet bekämpas med kraft. Alla har rätt att känna trygghet mot brott. Regeringen har fort- satt att reformera och utveckla rättsväsendet. Reformarbetet har gällt bl.a. polisväsendet, domstolsväsendet, kriminalvården och åklagar- väsendet inom vilken inrättats. Förändringarna skall leda till ett rationellt strukturerat rättsväsende som upp- fyller medborgarnas berättigade krav på snabbhet, rättssäkerhet och hög kvalitet. För att skapa förutsättningar för detta har regeringen beslutat om den största satsningen på rätts- väsendet . Rättsväsendet har tillförts ytterligare , inklusive belopp om sammanlagt 1 miljard av engångskaraktär. En stor del av de nya resurserna har gått till polisen för att förstärka och föryngra poliskåren i syfte att säkerställa närpolisreformen. Vidare anställs fler specialister för att utveckla det kunskapsbaserade polisarbetet, höja kvaliteten i brottsutred- ningarna och korta handläggningstiderna. har polisutbildningar på ytter- ligare två orter startats. Tillskotten har möjliggjort att samhällets stöd till brottsoffer har utvecklats. Det brottsföre- byggande arbetet har stärkts och i över 200 av landets kommuner har lokala brottsföre- byggande råd etablerats. Tabell 1.13 Ökade resurser till rättsväsendet befolkningen vara sysselsatta på den reguljära arbetsmarknaden. Diagram 1.5 Antalet sysselsatta 19942002 Totalt (höger axel) Källa: (). Den bästa politiken för en ökad välfärd går genom ökad sysselsättning. Den ekonomiska politiken är fortsatt inriktad mot full sysselsättning. De statliga utgifterna ökar med ca , varav ca utgörs av reformer. sänks skatterna med ca . Därmed stärks köpkraften. Detta förstärks av reformernas rättviseprofil. Diagram 1.6 Antalet öppet arbetslösa 19942002 Källa: (). Skattesänkningar riktade mot låg- och medelinkomsttagare i kombination med max- taxereformen inom barnomsorgen innebär 1.5En politik för full sysselsättning sänkta marginaleffekter och stimulerar arbets- Full sysselsättning är regeringens övergripande mål. Som ett delmål satte regeringen upp målet att den öppna arbetslösheten skulle halveras till 2000. Det målet nåddes . står regeringens syssel- sättningsmål i fokus. Parallellt sker stora satsningar på utbildning och arbetsmarknadspolitik i syfte att förbättra kompetensen och öka utbudet av kvalificerad arbetskraft. Möjligheten att fortsätta arbeta kan också öka sysselsättningen. En väl fungerande arbetsmarknadspolitik bidrar till en hög sysselsättningsnivå. Den senaste mandatperioden har en rad genom- gripande förändringar skett i takt med att arbetslösheten har minskat. Arbetsmarknadspolitiken inriktas på att motverka flaskhalsar och intensifiera insatser för dem som har det allra svårast att få arbete, som långtidsarbetslösa, arbetshandikappade och in- vandrare. har under en rad år tilldelats resurser för tillfälliga personal- förstärkningar vid arbetsförmedlingarna. För- stärkningarna har per- manentats. En aktivitetsgaranti har införts som innebär att arbetslösa senast skall erbjudas heltidsaktiviteter till dess att de får ett arbete eller utbildning. Rundgången mellan öppen arbetslöshet och deltagande i arbetsmarknads- politiska program har brutits genom aktivitetsgarantins intensifierade jobbsökar- program och att deltagande i arbetsmarknads- politiska program inte längre återkvalificerar för en ny ersättningsperiod i arbetslöshets- försäkringen. Regeringen följer noga utveck- lingen av aktivitetsgarantin bl.a. genom de utvärderingar som görs av programmet. Regeringen avser att återkomma till i frågan, bl.a. mot bakgrund av vad arbets- marknadsutskottet anfört angående aktivitets- garantin. Arbetslöshetsförsäkringens roll som en omställningsförsäkring har stärkts liksom rättssäkerheten för dem som uppbär ersättning. De individuella handlingsplanerna för arbets- sökande har vidareutvecklats för att åstadkomma en mera strukturerad sökprocess som syftar till att förkorta arbetslöshetstiderna. För att effektivisera arbetsmarknadspolitiken har Ar- betsmarknadsstyrelsens roll som chefsmyndig- het förstärkts. Arbetsmarknadspolitiken har genom dessa insatser kunnat bidra till att målet om en halvering av den öppna arbetslösheten till uppnåtts och att sysselsättningsmålet är inom räckhåll. Resultatet av politiken syns tydligast i form av att arbetskraftsutbudet hållits uppe. Den kompetens och vilja till arbete som finns hos de människor som står utanför arbetsmarknaden måste tillvaratas. Det är en stor möjlighet, men också en stor utmaning. Rätten till meningsfullt arbete med goda arbetsvillkor för alla är grunden för regeringens tillväxtpolitik. För att det skall skapas fler jobb krävs utbildning av hög kvalitet, ökad konkurrens och goda villkor för företagen. Utgångspunkten för regeringens arbete i arbetstidsfrågan är att det är angeläget att korta arbetstiderna och att öka individernas inflytande över arbetstidens förläggning. lämnar den parlamentariska utredningen förslag i dessa frågor. Full sysselsättning i hela För att skall fortsätta att utvecklas i positiv riktning är det viktigt att tillväxtför- utsättningarna i alla regioner stärks. Tillväxtavtalen, som introducerades , var ett sätt att anpassa politikens och statens verktyg på regional nivå till de lokala och regionala förutsättningarna. vidareutvecklas tillväxtav- talen till regionala tillväxtprogram. Roll- och ansvarsfördelningen på regional nivå mellan stat och kommun blir tydligare. Medel från är en viktig resurs för finansieringen av dessa program. För att säkerställa att kommuner och landsting med kraftig befolkningsminskning har ekonomiska förutsättningar att ge sina med- borgare en fullgod service införs ett särskilt statsbidrag om sammanlagt . Stödet skall gå till de län som har haft störst befolkningsminskning . inrättas en statlig myndighet med uppgift att ge fortsatt stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag i kommuner med en stor befolkningsminskning. Staten kommer att avsätta ca för att ta över en del av kommunernas kostnader för detta. Erfarenheterna från arbetet med utvecklings- program, vars syfte är att stärka förmågan att arbeta långsiktigt med näringslivsutveckling i främst de orter som drabbades mest av försvarsomställningen tas till vara. Två särskilda delegationer skall arbeta med att stärka utvecklingen av inland respektive delar av Bergslagen, och . Vidare kommer att avsättas för för att stimulera samarbete mellan universitet, hög- skolor och kommuner i samverkan i syfte att öka rekryteringen till högskolan samt skapa hållbar tillväxt i regionerna. För att stärka småföretagandet i inland höjs den generella nedsättningen av socialavgifter till för företag med fast driftställe i stödområde A. En motsvarande nedsättning görs för enskilda näringsidkare i stödområdet. Ett särskilt program inrättas till 2004 för att öka användningen av IT i företag lokaliserade i stödområde A. Ett nationellt program för utveckling av innovationssystem och s.k. kluster inrättas till 2004. Särskilda delprogram inrättas för att stärka utvecklingen av vissa kluster. Ett annat program inrättas för att stärka turistnäringen. och länsstyrelserna har fått i uppdrag att utarbeta lokala utvecklingsprogram för kommersiell service i glesbygd. Kon- sumentverket har getts i uppdrag att utveckla och testa nya lösningar inom det kommersiella serviceområdet. För att stimulera anläggande av IT-infrastruktur med hög överföringshastighet i icke kommersiellt intressanta områden har ett stöd till kommuner utformats. Aktiva, kunniga konsumenter är en förutsättning för en väl fungerande marknad och för god tillväxt. presenterades en femårig konsumentpolitisk handlingsplan som ställt sig bakom. Planen innebär bl.a. stöd till utveckling av den kommunala konsumentvägledningen, konsumentforskning samt en satsning för att öka konsumentinformationens tillgänglighet och effektivitet genom användandet av den nya informationsteknologin. En viktig del i tillväxtpolitiken är väl fungerande kommunikationer. Regeringen pre- senterade en infrastruktur- proposition som innebär kraftigt ökade sats- ningar på järnvägar och vägar . Propositionen innebär att regeringen avsätter för en förbättrad infrastruktur . I jämförelse med förra infrastruktur- propositionen satsas betydligt mer på att bevara och säkerställa systemen. Ramen medger framförallt en avsevärd ökning av järn- vägsinvesteringarna. Ramen för regionala planer utökas kraftigt. Regeringen har lämnat förslag till inriktning och prioriteringar för konkurrenspolitiken . Arbetet med att stärka konkurrensen och marknadernas funktionssätt är långsiktigt och pågår kontinuerligt. Det inbegriper bl.a. avreglering av marknader, främjandet av en fungerande inre marknad inom EU och åtgärder för att skapa förutsättningar för nyetablering. Regeringen har lagt fram en proposition med förslag till effektivare kon- kurrensregler som skall öka möjligheterna för att upptäcka karteller och underlätta för verket att få fram bevisning i sådana ärenden. Regeringen har avsatt medel för ett nationellt program för entreprenörskap. Syftet är att skapa ett bättre entreprenörklimat, bidra till positiva attityder till entreprenörskap och företagande samt öka företagandet. En särskild funktion, SimpLex, inrättades för att samordna regelförenklingsarbetet i . SimpLex arbete syftar till att minska regelverkets administrativa börda för små företag. Alla regelförslag som har effekter på små företags villkor granskas genom kon- sekvensanalyser.