prop · GP03100d7 · 2002-04-15 00:00:00 — Den offentliga sektorns inkomster utgörs av skatter och övriga inkomster. Skatterna består till av skatt på löner, dvs. statlig och inkomstskatt, arbetsgivaravgifter och allmän pensionsavgift, av skatt på varor och tjänster och av kapitalskatter. Nedsatta och restförda skatter uppgår till . Den stora andelen löneskatter innebär att utvecklingen av skatterna till stor del beror på hur sysselsättning och timlön utvecklas. Utvecklingen av skatterna och övriga inkomster , 2001 2004, framgår av tabell 5.1. De periodiserade skatterna ökar med . Den årliga ökningen varierar . Den svaga utvecklingen förklaras till största delen av det tredje steget i den skattereform regeringen aviserade i budgetpropositionen samt andra skattesänkningar. Korrigerat för dessa effekter uppgår förändringen till . Den stora ökningen 2003 förklaras av införandet av garantipensioner, vilket ökar skatteintäkterna med nära . Dessa intäkter innebär dock ingen budgetförstärkning eftersom de motsvaras av ökade pensionsutbetalningar på budgetens utgiftssida. Den offentliga sektorns finansiella sparande vilket är ett av regeringens budgetpolitiska mål baseras på den redovisning av skatter som nationalräkenskaperna (NR) tillämpar. Denna redovisningsmetod skiljer sig från den periodiserade framför allt genom att vissa skatter redovisas det år de debiteras istället de avser. Tabell 5.1 Offentliga sektorns periodiserade skatter, offentliga sektorns inkomster enligt NR och statsbudgetens inkomster Miljarder kronor och procent -0,2 -1,8 -5,3 -44,5 -24,9 -0,7 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . I skattekvoten enligt NR ingår även skatter till EU. ökar skatterna enligt NR endast med , vilket är mindre än för de periodiserade skatterna. Denna skillnad förklaras av de periodiseringseffekter som uppkommer genom den redovisningsmetod NR tillämpar. Då medför periodiseringseffekten avseende skatt på kapitalvinster (realisationsvinster) och bolagens inkomstskatt inklusive skatt på utdelade medel från avseende en ökning av NR- skatterna med ca . Statsbudgetens skatteinkomster ökar med . De minskade inkomsterna förklaras dels av beslutade skatteändringar, dels av de ovan nämnda periodiseringseffekterna avseende skatt på kapitalvinster och bolagsskatt. De stora ökningarna av dessa skatter 2000 påverkar statsbudgeten med eftersläpning. Övriga inkomster på statsbudgeten minskar med . Exklusive inlevererat överskott från och försäljningsinkomster är inkomsterna stabila. Skattekvoten definierad enligt nationalräkenskaperna är som högst . Den höga skattekvoten 2001 beror till viss del på bolagsskatter och skatt på kapitalvinster som avser . Den periodiserade skattekvoten är som högst 2000. Därefter faller skattekvoten bl.a. som en följd av de skattesänkningar som beslutats. I avsnitt 5.4 redovisas även skattekvoten för ett flertal samt transfereringarnas inverkan på skattekvotens nivå. Tabell 5.2 Offentliga sektorns periodiserade skatter, offentliga sektorns inkomster enligt NR och statsbudgetens inkomster. Differenser jämfört med budgetpropositionen varav skatt på löner Offentlig sektor enligt NR Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen (BP2002) har skatteintäkterna räknats upp med 11 respektive 2001 och 2002 och med 3 respektive 2003 och 2004, se tabell 5.2. Ökningen 2001 förklaras dels av att taxerings- utfallet avseende blev något högre än beräknat, dels av att utfallet för utbetalda löner 2001 blev något högre än vad som antogs i budgetpropositionen. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen har prognosen för statsbudgetens skatter och statsbudgetens övriga inkomster endast justerats marginellt. Prognosen över skatteintäkterna baseras på de makroekonomiska förutsättningar som finns redovisade i bilaga 1, Svensk ekonomi. I tabell 5.3 redovisas de antaganden som har störst inverkan på skatteintäkterna samt förändringar i förhållande till budgetpropositionen. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen har antalet arbetade timmar reviderats ned . Det preliminära utfallet för lönesummans utvecklingstakt uppgår till , vilket är något högre än i beräkningen till budgetpropositionen. Tabell 5.3 Antaganden och förändringar jämfört med budgetpropositionen Timlön, arbetade timmar, utbetald lönesumma, hushållens konsumtionsutgifter och KPI: årlig procentuell förändring. Prisbasbelopp och skiktgräns: kronor. -0,5 -0,4 -0,9 -0,9 -1,6 -0,8 Den högre inflationen medför att de beräknade skiktgränserna och prisbasbeloppet är högre än i beräkningen till budgetpropositionen. Utvecklingen mellan åren för de olika skatteslagen beror dels på de underliggande skattebasernas förändring, dels på beslutade eller föreslagna regeländringar. Den kommunala inkomstskatten beräknas öka med (se tabell 5.4). Förändringen 2002 påverkas emellertid av en ytterligare begränsning av avdraget för den allmänna pensionsavgiften samt av en höjning av det allmänna grundavdraget. Förändringen 2003 påverkas av pensionsomläggningen samt av att skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare ersätts med ett högre grundavdrag. Med beaktande av dessa regelförändringar beräknas den underliggande förändringen av inkomstskatten uppgå till . Tabell 5.4 Årlig förändring av kommunalskatt 20022004 inklusive och exklusive regeländringar För att enklare kunna följa den underliggande utvecklingen av de olika skatteslagen redovisas därför i tabell 5.5 bruttoeffekterna av de viktigaste regeländringarna . Beloppen visar den årligt tillkommande intäktsförändringen till följd av ändrade skatteregler. Det är viktigt att understryka att redovisade belopp avser periodiserade bruttoeffekter, dvs. storleken på den initiala skatteändringen. Nettoeffekter beaktar även indirekta effekter på offentliga utgifter och andra skattebaser via förändringar i löner, priser och vinster. Effekterna på de kassamässiga inkomsterna och NR-inkomsterna är i regel mindre införandeåret eftersom bl.a. uppbördsförskjutningar och jämkningar måste beaktas. Osäkerheten i bedömningen av olika skattebasers utveckling varierar kraftigt mellan olika skatter. Prognoser på lönebaserade skatter och konsumtionsskatter är beroende av hur väl antaganden om sysselsättning, timlön, konsumtion m.m. stämmer överens med den faktiska utvecklingen. I grova drag innebär en procents förändring av lönesumman att basen förändras med och skatteintäkterna med . Om hushållens konsumtionsutgifter förändras leder det till förändrade momsintäkter om ca . För de kapitalbaserade skatterna är osäkerheten betydligt större. Särskilt hushållens kapitalvinster och bolagens inkomstskatt är svårbedömda. beräknas kapitalvinsterna uppgå till , vilket motsvarar av BNP. Detta är betydligt över genomsnittet , då kapitalvinsterna uppgått till 2,53,av BNP. För prognosåren 2003 och 2004 sker en successiv neddragning till den långsiktiga nivån. Även prognosen för bolagens inkomstskatter är osäker. På kort sikt finns inget starkt samband mellan bolagens inkomstskatter och dess rörelseintäkter eller den makroekonomiska utvecklingen. 5.2Offentliga sektorns skatter periodiserad redovisning Den periodiserade redovisningen visar de skatter som avser ett visst inkomstår. Dessa skatter har en direkt koppling till det aktuella årets skatteregler och de makroekonomiska förutsättningarna i form av timlön, sysselsättning, inflation m.m. I tabell 5.6 redovisas den offentliga sektorns skatteintäkter. Med början inleddes en reform som innebär att löntagare och övriga personer med pensionsgrundande inkomst genom en skattereduktion kompenseras för effekterna av den allmänna pensionsavgiften. Skattereduktionen kombineras med en slopad avdragsrätt för avgiften vid beräkningen av och statlig inkomstskatt. För att inte den begränsade avdragsrätten skall öka andelarna inkomsttagare som betalar statlig skatt höjs både den lägre och den högre skikt- Tabell 5.5 Bruttoeffekter av regeländringar 19992004 -5,7 -0,8 -2,4 -1,3 Sänkt skatt från på inkomster upp till övre skiktgräns -4,2 -1,3 Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift Höjd övre () och nedre () skiktgräns -2,2 -3,3 -2,4 Höjt grundavdrag från 0,24 till 0,27 och från 0,27 till 0,293 basbelopp -0,4 -0,2 -0,2 -0,1 -0,7 -1,7 -1,3 Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift Höjt grundavdrag från 0,24 till 0,27 till 0,293 till 0,403 basbelopp -2,0 -1,8 -4,3 -0,3 -0,1 -0,2 -3,2 -15,8 -15,4 -22,4 Skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare () -3,2 -0,3 -1,6 Skattereduktion för allmän pensionsavgift -15,8 -16,6 -17,3 -3,5 Höjd reavinstskatt för privatbostäder från -2,5 -3,1 Återföring från skatteutjämningsreserv upphör -2,1 Förlängd periodiseringsfond från 5 till 6 år -2,5 Höjd avsättning till periodiseringsfond från -2,5 Återköp egna aktier/sänkt skatt investm.bolag -0,5 Socialavgifter och allmän pensionsavgift -0,7 -0,9 -0,8 Höjt tak för allmän pensionsavgift från 7,5 till 8,06 basbelopp Höjd allmän pensionsavgift från 6,95 till Sänkta socialavgifter från 33,06 till och från 32,92 till -1,2 -0,9 -0,8 -2,0 -0,6 -5,5 -1,8 -0,3 -0,2 Sänkt skattesats, markvärde för vattenkraft från 2,21 till -1,2 Sänkt skattesats för hyreshus, bostadsdel 1989/90 från 1,2 till -0,2 Hyreshus-bostadsdel, återinförd omräkning Hyreshus-bostadsdel, sänkt skattesats från 1,5 till 1,3 till 1,2 till -0,8 -0,4 -4,0 Småhus, sänkt skattesats från 1,5 till -5,8 Begränsningsregel fastighetsskatt 2001, nytt taxeringsförfarande -0,2 -0,3 -0,2 Höjda fribelopp för förmögenhetsskatt -2,2 -1,8 -1,0 -0,1 -0,3 Höjd el-skatt med 1,8 resp. /kWh Höjd dieselskatt med /liter -1,0 -3,9 -4,0 -1,3 -0,5 -1,2 -0,8 -1,3 Sänkt mervärdesskattesats för personbefordran från -1,0 Sänkt mervärdesskattesats på böcker och tidskrifter från -1,3 Sänkt skatt på vin -0,6 Slopad försäljningsskatt på lätta lastbilar m.m. -0,3 -0,1 -13,2 -8,3 -22,9 -24,3 -1,3 -0,2 Anm: Beloppen avseende periodiseringsfond inkluderar även egenföretagare. Avfallsskatten inkluderar även en teknisk justering om -0,. påbörjades en förändring som minskar antalet skattskyldiga som betalar statlig inkomstskatt med inriktning på att andelen skall sjunka till av de skattskyldiga med förvärvsinkomster. genomförs det tredje steget i inkomstskattereformen genom att skattereduktionen höjs till av den påförda pensionsavgiften. I samband med detta sänks avdraget till av avgiften och skiktgränserna justeras för att minska andelen skattskyldiga med förvärvsinkomster som betalar statlig inkomstskatt till . -0,9 -0,6 Den kommunala inkomstskatten är framför allt beroende av hur löner, sysselsättning och beskattade transfereringar utvecklas. De kommunala skatteintäkterna beräknas öka med . Av denna ökning förklaras ca av den samlade effekten av den reducerade avdragsrätten för allmän pensionsavgift, en högre medelutdebitering och ett högre grundavdrag. ökar den kommunala inkomstskatten med . Av denna ökning förklaras av nettot av höjt grundavdrag och reducerad avdragsrätt för allmän pensionsavgift. beräknas intäkterna öka med varav pensionsomläggningen beräknas öka den kommunala inkomstskatten med . Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är prognosen uppreviderad med främst beroende på en högre lönesumma. har skatteintäkterna justerats ned som en följd av minskade utbetalningar av bl.a. arbetsmarknadsersättningar, vilket innebär att underlaget för kommunalskatterna minskar. Trots de senaste årens höjningar av skiktgränserna beräknas inkomsterna från den statliga inkomstskatten att öka . Den huvudsakliga förklaringen till denna utveckling är att dagens prognos på löneutvecklingen är högre än den prognos som användes när skiktgränserna fastställdes. Ökningen förklaras främst av en hög timlöneutveckling. Nedgången 2002 beror framförallt på att skiktgränserna höjs och att färre individer därmed hamnar över skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Ökningen 2003 och 2004 förklaras dels av att löneökningar höjer andelen inkomster som är föremål för statlig beskattning, dels av att det fasta beloppet om åter blir en statlig inkomstskatt. Under 19992002 tillförs det fasta beloppet kommunerna. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är prognosen i genomsnitt högre alla prognosåren beroende på den högre timlöneutvecklingen . Den statliga skatten på kapitalinkomster utgörs av nettot av skatt på inkomsträntor, utdelningar och kapitalvinster, och skattereduktion för utgiftsräntor m.m. Skatteintäkterna 2001 beräknas sjunka med jämfört med , främst på grund av att kapitalvinsterna beräknas minska . Utvecklingen av kapitalskatteinkomsterna förklaras i huvudsak av att kapitalvinsterna förutses anpassas till en långsiktig nivå på av BNP. Tabell 5.6 Offentliga sektorns skatteintäkter 19992004 -2,6 -17,1 -35,1 -57,4 -54,3 -56,3 -0,4 Socialavgifter och allmän pensionsavg. -6,0 -5,9 -6,0 -7,1 -7,3 -7,5 Skatt på varor och tjänster Skatt på vin m.m. -2,5 -6,5 -6,9 -8,0 -8,9 Avgifter till pensionssystemet m.m. Diagram 5.1 visar de beskattningsbara kapitalvinsterna samt den beräknade utvecklingen 20012004. Diagram 5.1 Beskattningsbara kapitalvinster I diagram 5.2 redovisas kapitalvinster för perioden 19882004 och den långsiktiga relationen mellan kapitalvinster och BNP. Kapitalvinsterna har justerats för att endast en viss andel av den totala vinsten är beskattningsbar. Av diagrammet framgår att kapitalvinsterna , uttryckt som andel av BNP är väsentligt högre än den långsiktiga nivån. Prognosen avseende 20022004 utgår från att kapitalvinsterna successivt anpassas till den långsiktiga nivån. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen har intäkterna reviderats upp . Kapitalvinsterna blev högre än i beräkningen till budgetpropositionen. beräknas kapitalvinsterna till , vilket är högre än i budgetpropositionen. kapitalvinsterna anpassats till den långsiktiga relationen till BNP. -17,1 -35,1 -57,4 -54,3 -56,3 Under skattereduktioner m.m. redovisas nettot av skattereduktioner och ett antal beloppsmässigt mindre skatter. På intäktssidan redovisas skattetillägg, förseningsavgift och expansionsfondsskatt. Skattereduktioner utgörs i huvudsak av skattereduktion för allmän pensionsavgift, särskild skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare, reducerad fastighetsskatt samt skattereduktion för fackföreningsavgift. Nettot av skattereduktioner m.m. visar ett underskott . Underskottet 2000 förklaras till största delen av skattereduktion för allmän pensionsavgift och av skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare. Åren därefter stiger underskottet till följd av den höjda reduktionen för allmän pensionsavgift från av den debiterade avgiften. beräknas underskotten även öka till följd av en skattelättnad för pensionärer och skattereduktion för fackföreningsavgifter. ersätts den särskilda skattereduktionen med ett höjt grundavdrag vilket leder till att skattereduktionerna minskar med . Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen minskar underskotten något under hela prognosperioden. En högre timlön medför lägre skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare . Den allmänna pensionsavgiften ökar emellertid till följd av högre lönesumma, vilket ökar skattereduktionen . beräknas intäkterna bli lägre än året innan. Förklaringen är att skatterna 2000 påverkades både av en stark konjunkturuppgång och av en engångsutbetalning från försäkringsbolaget . Effekten på inkomstskatten av de återförda pensionsmedlen har uppskattats till ca . Sammantaget beräknas företagens inkomstskatter falla tillbaks till nivå. I beräkningarna har även beaktats (1) att återföringar från skatteutjämningsreserver upphör , (2) att tidigare avsättningar till periodiseringsfonder återförs till beskattning och (3) att taket för avsättningar till periodiseringsfonder höjs från av inkomsten . beräknas företagens inkomstskatt stiga med jämfört med . Den svaga ökningen förklaras av utvecklingen av konjunkturen, vilken påverkar företagens driftsöverskott. Utvecklingen av företagens skatteintäkter beräknas ske i en jämnare takt 20022004. Den årliga ökningen av inkomstskatten förväntas i genomsnitt bli . Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen överskred intäkterna prognosen med . Då uppskattningen av effekten av de återförda pensionsmedlen är mycket osäker är det svårt att särskilja effekter av denna från effekter av förändringar i den underliggande vinstnivån. Inte minst för att återföringarna i sin tur har påverkat företagens kostnader på lite . Prognosen är uppjusterad med beroende på att företagens bokslut indikerar en något högre vinstnivå än vad som tidigare antogs. Sammantaget med en nu beräknad långsammare återhämtning av konjunkturen medför detta en uppjustering av prognosen med endast . Prognoserna för åren 2003 och 2004 är i genomsnitt högre jämfört med budgetpropositionen. -0,2 -0,3 Avkastningsskatten uppgick till 2000. beräknas skatteintäkterna öka med . De högre intäkterna förklaras av det högre värdet på livbolagens tillgångar , vilket följde av den positiva utvecklingen på kapitalmarknaden . Intäktsökningen beror dessutom på en allt högre fonderingsgrad av tjänstepensioner. beräknas skatteintäkterna minska med , främst beroende på att den genomsnittliga statslåneräntan blev lägre än under föregående år. Nedgången förklaras även av en något svagare utveckling av livbolagens tillgångar. beräknas intäkterna öka med . Förändringen beror på den uppjusterade prognosen på den genomsnittliga statslåneräntan, vilken är 0,32 högre . Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen blev intäkterna 2000 något lägre. Prognosen är dock högre. För den reviderade prognosen 2002 svarar en svagare utveckling på aktiemarknaden under den senare delen av 2001 än vad som antogs i budgetpropositionen. Skatteintäkterna har justerats upp något till följd av att prognosen på den genomsnittliga statslåneräntan 2002 och 2003 nu beräknas bli högre jämfört med tidigare beräkningar. 5.2.3Socialavgifter och allmän pensionsavgift Arbetsgivaravgifter, egenavgifter och särskild löneskatt -5,9 -6,0 -7,1 -7,3 -7,5 -1,3 -1,8 -1,5 Socialavgifter betalas i form av arbetsgivaravgifter på lön och andra ersättningar för utfört arbete, och i form av egenavgifter på inkomster av aktiv näringsverksamhet. Särskild löneskatt tas ut på pensionsutfästelser och på inkomster av passiv näringsverksamhet. Utvecklingen av intäkterna beror framförallt på timlön, sysselsättning och inkomst av näringsverksamhet. ökade intäkterna med jämfört med föregående år. Ökningen förklaras till största delen av lönesummans utveckling. Åren fram beräknas intäkterna öka med i genomsnitt . Utvecklingen följer den antagna förändringen av lönesumman. beräknas nedsättningarna öka till . Av ökningen förklaras av den regionala nedsättningen till företag och näringsidkare i stödområde A. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen blev utfallet för skatteintäkterna högre . Vidare har prognosen justerats upp med . Anledningen till justeringen är en starkare tillväxt än förväntat, både avseende lönesumman och avsättningar till pensioner. har prognoserna justerats ned något på grund av den nu vikande konjunkturen. -0,3 -0,2 -0,6 -0,9 -0,7 Allmän pensionsavgift betalas av fysiska personer och utgår på lön och skattepliktiga transfereringar. Avgiften tas ut på inkomster under taket för pensionsförmåner. Intäktsförändringen över åren följer i stort utvecklingen av lönesumman. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen har intäkterna justerats ned samtliga år. Nedjusteringen förklaras i huvudsak av högre reallöner, vilket innebär att fler löntagare hamnar över den takbegränsade inkomsten. Förmögenhetsskatten uppgick till . beräknas intäkterna ha minskat bland annat till följd av att aktieindex på var lägre än föregående år. Intäkterna förväntas även minska till följd av att fribeloppet för uttag av förmögenhetsskatt har höjts från till för ensamstående och till för sambeskattade. Förmögenhetsskatten minskar ytterligare 2002 på grund av att fribeloppen höjs till för ensamstående och för sambeskattade par. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är prognosen för 20012004 oförändrad. Fastighetsskatt tas ut på småhus, flerfamiljshus, lokaler och industrifastigheter. Prognosen utgår från antaganden om hur priserna och tillväxten i bestånden utvecklas för de olika fastighetskategorierna. De totala skatteintäkterna minskar med . beräknas intäkterna öka med nästan , främst beroende på prisutvecklingen. Trots en kraftig utveckling av taxeringsvärdena får detta inte full effekt på skatterna beroende på att fastighetsskattesatserna på småhus sänkts från 2001. Tabell 5.7 redovisar skatteintäkterna för de olika fastighetskategorierna. Tabell 5.7 Fastighetsskatt fördelad på fastighetstyp Småhus och bostadsdelen i flerfamiljshus svarar för av de totala skatteintäkterna. Intäkterna från lokaler beräknas bidra med . Intäkterna från industrifastigheter som inte omräknas beräknas öka med . Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen bedöms intäkterna 20022004 öka med till följd av att prisutvecklingen antas bli högre på bostadsfastigheter. Stämpelskatt utgår vid förvärv av fast egendom (lagfart) och beviljande av inteckningar. In- täkterna är beroende av omsättningen och prisutvecklingen på fastighetsmarknaden. ökade intäkterna med jämfört med . Ökningen förklaras främst av stigande fastighetspriser. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen har stämpelskatten justerats upp till följd av en högre prisnivå på fastigheter. Intäkterna från arvs- och gåvoskatten uppgick till . Prognosen för 20022004 visar på en svag tillväxt. Förklaringen ligger i den beräknade utvecklingen av tillgångspriser och förmögenheter. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är prognosen oförändrad. 5.2.5 Skatt på varor och tjänster -0,1 -1,5 -1,5 -0,7 -2,1 Mervärdesskatten uppgick till . beräknas intäkterna öka med ca . Sammanlagt innebär det att intäkterna ökar med ca . Diagram 5.3 Mervärdesskatt uppdelad efter användning Anm: Företagens och kommunsektorns investeringar är sammanslagna i diagrammet. Mervärdesskatt redovisas som ett netto av inkomster och utgifter. Inkomsterna består till största delen av debiterad mervärdesskatt för företag, för vilka den utgående mervärdesskatten överstiger den ingående. Utgifterna består främst av debiterad mervärdesskatt att återbetala till företag där den ingående mervärdesskatten överstiger den utgående. Det senare är aktuellt till exempel vid export, eftersom svensk mervärdesskatt inte tas ut vid försäljning av varor till utlandet. Mervärdesskatten påverkas främst av hushållens konsumtionsutgifter, men även av investeringar och förbrukning i de företag som har undantag från skatteplikt samt av kommunsektorns förbrukning och investeringar. Diagram 5.3 illustrerar fördelningen av mervärdesskatten 2001 uppdelad efter användning. Andelen för hushållens konsumtionsutgifter har minskat från jämfört med , medan motsvarande ökning har skett för konsumtion. Förbrukning och investeringar i företag undantagna från skatteplikt är oförändrade. Fördelningen av konsumtionen på olika varugrupper har stor betydelse för hur intäkterna utvecklas. En större andel konsumtion av högbeskattade varor ökar intäkterna från mervärdesskatten även om de totala konsumtionsutgifterna är konstanta. I diagram 5.4 visas hushållens konsumtionsutgifter för dagligvaror samt bilar och sällanköpsvaror 19802001 i fasta priser. Diagram 5.4 Hushållens konsumtionsutgifter för bilar och sällanköpsvaror samt för dagligvaror 1980-2001 I diagrammet framgår tydligt att konsumtionen av dagligvaror är relativt jämn medan konsumtionen av bilar och sällanköpsvaror varierar med konjunkturen. Dagligvaror mervärdesbeskattas medan bilar och sällanköpsvaror mervärdesbeskattas . Intäkterna från mervärdesskatten har därför en tendens att variera kraftigare med konjunkturella svängningar i ekonomin än vad de underliggande konsumtionsutgifterna gör. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen beräknas den periodiserade mervärdesskatten bli lägre.