prop · GP03172 · 2002-03-21 00:00:00 — Aktivitets- garantin har introducerats i syfte att minska rundgången mellan åtgärder och arbetslöshetsersättning. Ett förstärkt anställningsstöd för långtidsarbetslösa har införts. Extra medel har avsatts för att förstärka förmedlingsinsatserna, bl.a. för invandrare. Målet att minska deltidsarbetslösheten bland kvinnor följs upp och nya medel har avsatts för detta. I den senaste regionalpolitiska propositionen (prop. 2001/02:4) föreslogs också försöksverksamhet med ett nytt pendlingsstöd. Även satsningar på att förbättra arbetsförutsättning- arna för funktionshindrade har genomförts. Det är viktigt att stärka möjligheterna för alla individer att fullt ut delta på arbetsmarknaden. I många länder är den kvinnliga delen av befolkningen en möjlig arbetskraftsreserv. har dock redan en hög sysselsättningsgrad bland kvinnor och arbetskrafts- potentialen finns främst bland utrikesfödda, funktionshindrade, äldre och yngre. Beslutet vid toppmötet i om att investera i människor och beslutet vid att skapa fler och bättre jobb är nödvändiga åtgärder för att kunna hantera den demografiska utvecklingen. arbetar aktivt med översyn av vad som har gjorts och för att ta fram förslag på nya åtgärder som kan leda till ett ökat arbetskraftsutbud. I enlighet med slutsatserna från Stockholmstoppmötet skall en rapport om arbetskraftsutbud tas fram till toppmötet i 2002. kommer i denna process att arbeta för att frågan om arbetskraftsutbud fortsättningsvis står högt på dagordningen. bör verka för att rapporten inte bara fokuserar på äldre och kvinnor, utan också belyser betydelsen av andra gruppers deltagande på arbetsmarknaden liksom bl.a. möjligheterna att förena arbete och familj, livslångt lärande och kvalitet i arbetet. Utbildning inom ramen för ett livslångt lärande är ett viktigt verktyg för att uppnå hållbar utveckling och för att integrera hållbarhets- aspekter i alla samhällssektorer. Enbart information är inte ett tillräckligt instrument. En djup kunskap är nödvändig även för att kunna tillgodogöra sig information och för att kunna göra val som konsument och samhällsmedborgare. Kunskaper om hållbar utveckling och om hur man som enskild individ kan bidra till en hållbar samhällsutveckling kan fås genom formell och icke-formell utbildning. En ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling fordrar att alla människor har kunskap i meningen fakta, färdighet och förståelse samt har vilja och förmåga att gör aktiva hållbara val. Denna förmåga måste vara en naturlig del i människors vardag. Eliminering av hotet mot folkhälsan genom t.ex. säkra livsmedel, omfattande minskning av användningen av kemikalier och åtgärder för att förhindra epidemiska sjukdomar kan bara uppnås om människorna har goda kunskaper. Rättvisa mellan generationer är en förutsättning för hållbar utveckling. Även detta förutsätter insatser inom olika delar av utbildningsområdet som utbildningssystemet på olika sätt måste anpassas och utvecklas för att kunna möta den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning. Eftersom människors attityder och livsstil grundläggs i tidig ålder startar man i redan i förskolan arbetet med att öka intresset och kunskaperna om hållbar utveckling. Lärandet byggs sedan på genom hela utbildningssystemet. All offentlig finansierad utbildning i är avgiftsfri för eleven eller studenten. Staten ansvarar för att utbildningen följs upp och utvärderas. En nationell strategi för hållbar utveckling måste omfatta hela utbildningssektorn. skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. Den ansvarsfördelning som gäller för skolan innebär att staten har det övergripande ansvaret för den offentligt finansierade utbildningen. Kommunerna är enligt lag skyldiga att erbjuda för- skola, grundskola, särskola, gymnasieskola och vuxen- utbildning. Regering och riksdag beslutar om mål för utbildningen och vilka resultat som skall uppnås. Kommunerna ansvarar för att verksamheten genomförs inom de ramar och enligt de riktlinjer som riksdag och regering lagt fast. De grundläggande målen för skolväsendet innebär att alla barn och ungdomar skall, oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till och likvärdig utbildning oavsett var den anordnas i landet. Vidare innebär målen att vuxna skall ges tillfälle att i enlighet med individuella önskemål komplettera sin utbildning. Staten kan påverka undervisningen i skolan via läroplaner, programmål och kursplaner. De enskilda skolorna och lärarna ansvarar för valet av metoder för undervisningen. Skollagen (1985:1100) och läroplanerna ställer tydliga krav på och erbjuder stöd för undervisning om hållbar utveckling. I kursplanerna för såväl som gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen står de olika aspekterna av hållbar utveckling i fokus. Även i den nya lärarutbildningen ges förut- sättningar för en bred kunskap på området hos framtidens lärare. En återkommande kompetensutveckling av dagens lärare är en nöd- vändig förutsättning för att utbildning för hållbar utveckling skall kunna förverkligas. har ansvaret för nationell uppföljning, utvärdering och tillsyn av aktiviteterna på skolområdet. I läroplanerna för de olika skolformerna utvecklas skollagens intentioner. Det finns tre nationella läroplaner som styr verksam- heten på skolområdet. Gemensamt för dem alla är betoningen på grundläggande värden, förståelse och medmänsklighet, saklighet och allsidighet men också att ge överblick och sammanhang. Läroplanen för förskolan (Lpfö 98) anger bl.a. att förskolan skall ta till vara och utveckla barnens förmåga till ansvarskänsla och social handlingsberedskap så att värderingar som solidaritet och tolerans tidigt grundläggs. Förskolan skall vara öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra ett varsamt förhållningssätt till natur och miljö. Ett internationellt perspektiv i undervisningen är viktigt för att kunna se den egna verkligheten i ett globalt sammanhang, för att skapa internationell solidaritet och för att förbereda eleverna för ett samhälle med allt tätare kontakter över nations- och kulturgränser. Gymnasieskolan skall utveckla elevernas kunskaper som för- beredelse för yrkesverksamhet och högre studier och som förberedelse för vuxenlivet som samhällsmedborgare och ansvariga för sina egna liv. Utbildning för hållbar utveckling sker inte som ett eget ämne, eftersom det berör många kunskapsområden utan skall förekomma i alla ämnen och som en integrerad del i utbildningssystemet. Vuxenutbildningen skall överbrygga utbildningsklyftorna och därigenom verka för ökad jämlikhet och social rättvisa, utbilda vuxna för varierande arbetsuppgifter, medverka till arbetslivets förändring och bidra till full sysselsättning och därigenom främja utveckling och framsteg i samhället samt tillgodose de vuxnas individuella önskemål och ge dem tillfälle att komplettera ungdomsutbildningen. Kunskapsmålen är desamma för ungdomar och vuxna men kursernas innehåll, omfattning och tyngdpunkter behöver inte vara identiska. Utbildning behöver stödja utvecklingen av kunskap och färdigheter för en hållbar samhällsutveckling. Reflektion och kritisk granskning liksom demokratiska metoder i verksamheten är därvid viktiga verktyg. Nya kursplaner för och för det frivilliga skolväsendet gäller och fokuserar mera på värderings- och miljö- frågornas betydelse i ett bredare perspektiv kopplat till ekonomiska, sociala och kulturella frågor. Högre utbildning och forskarutbildning Högskolelagen betonar bl.a. att högskolan skall samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet. Studenternas rätt att utöva inflytande över utbildningen understryks liksom att högskolorna skall verka för att studenterna tar en aktiv del i arbete med att vidareutveckla utbildningen. I högskolornas verksamhet skall jämställdhet mellan kvinnor och män alltid iakttas och främjas och förståelsen för andra länder och för internationella förhållanden skall främjas. Högskoleförordningen vidareutvecklar lagens bestämmelser i vissa avseenden, t.ex. studentinflytande och jämställdhet, men har också bestämmelser om studentrepresentation i olika organ inom lärosätet och om skyldighet för lärosätena att förebygga och förhindra sexuella trakasserier. Bestämmelser finns för studenterna att framföra sina erfarenheter av och synpunkter på den kurs de deltagit i genom en kursutvärdering som anordnas av lärosätet. I examensordningen anges i vissa fall mål relaterade till hållbar utveckling t.ex. för civilingenjörer att den studerande skall ha förvärvat kunskaper och färdigheter i att utforma produkter, processer och arbetsmiljö med hänsyn till människors förut- sättningar och behov samt till samhällets mål avseende sociala förhållande, resurshushållning, miljö och ekonomi. För enskilda program och kursutbud har sedan varje universitet och högskola att sätta upp och genomföra målformuleringar. Den grundläggande högskoleutbildningen skall, utöver kunskaper och färdigheter, ge studenterna förmåga till självständig och kritisk bedömning, förmåga att självständigt lösa problem samt förmåga att följa kunskapsutvecklingen, allt inom det område som utbildningen avser. Utbildningen bör också utveckla studenternas förmåga till informationsutbyte på vetenskaplig nivå. dessutom ge kunskaper och färdigheter som behövs för att självständigt kunna bedriva forskning. För att skall förbli en ledande kunskapsnation förutsätts att en allt större andel av befolkningen har högre utbildning. För att kunna locka nya grupper av sökande till högskolan krävs en förnyelse av pedagogiken och att studenternas vilja till delaktighet tas till vara i ökad utsträckning. Ekonomiska resurser ställs till förfogande bl.a. för en utbyggd högskola med fler studieplatser, en rekryteringsdelegation och för utveckling av högskolepedagogik. Demokratifrågorna har stärkts genom att möjliggöra för invandrare med utländsk högskoleutbildning att få kompletterande högskoleutbildning och införande av lag om likabehandling av studenter i högskolan (jfr avsnitt 3.7.2). Modern informationsteknologi skapar mycket goda förutsättningar för en effektiv uppbyggnad och spridning av forskningsresultat och god utbildning, t.ex. genom distans- utbildningar. Förutsättningarna har väsentligen förbättrats i och med tillskapandet av den nya myndigheten . Utvecklandet av tvärvetenskapliga utbildningar och utbildningar som innehåller olika aspekter av hållbar samhällsutveckling i vid mening kan vara viktiga inslag i många högskoleutbildningar. Likaså kan utvecklandet av olika aspekter av hållbar utveckling vara betydande inslag när utbildningsformer för återkommande utbildning på högskolenivå arbetas fram. Ett viktigt verktyg för förändringsarbetet med inriktning mot en hållbar utveckling inom högskolan är införande av miljölednings- system. samt 31 lärosäten arbetar med att införa sådana system. Flera lärosäten har även tagit fram nya miljömål och också vidgat begreppet till att omfatta en hållbar utveckling. Åtgärder vad gäller direkt miljöpåverkan inom miljöledningsarbetet är t.ex. att genomföra extern- och/eller internrevision av sitt miljöarbete. När det gäller indirekt miljöpåverkan har högskolan en betydande långsiktig påverkan på omvärlden genom sin utbildning, forskning och samverkan med omgivande samhället. Inom grundutbildningen ökar antalet kurser där miljöperspektiv eller hållbar utveckling integrerats. Därtill kommer ett flertal nya miljöinriktade utbildningsprogram och kurser. () följer upp och kontrollerar högskolans kvalitet inom dess olika ansvarsområden. Detta är en viktig funktion som säkerställer att regeringens mål med högskoleutbildning och forskarutbildning uppnås. För att skapa förutsättningar för ett individanpassat lärande där individen själv är med och bestämmer på vilken nivå, på vilket sätt, i vilka former och med vilket syfte han eller hon studerar krävs en infrastruktur med många utbildningsanordnare och möjligheter att stödja människors lärande. I en sådan infrastruktur spelar folkbildningen, folkhögskolor och studieförbund en viktig roll. Varje folkhögskola och studieförbund har ett eget genomförande- ansvar för den utbildning som anordnas. Staten anger endast syftena för stödet till folkbildningen. Ett av syftena med statens stöd till folkbildningen är att göra det möjligt för människor att påverka sin livssituation och att skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen genom t.ex. politiskt, fackligt eller kulturellt arbete. Folkbildningen syftar även till att utjämna utbildningsklyftor och att höja utbildningsnivån i samhället samt att stärka och utveckla demokratin. Utbildning för hållbar utveckling står i god samklang med de aktiviteter som utgör den traditionella kärnan av folkbildnings- arbetet. Folkbildningen fyller genom sin form, särart och breda innehåll många viktiga funktioner i ett samhälle som präglas av livslångt lärande och hållbar utveckling. Den ständiga utvecklingen inom den ekologiska aspekten av hållbar utveckling ställer särskilda krav som medför att lärare och cirkelledare regelbundet behöver utveckla sin kompetens. Regionalt, nordiskt och EU-samarbete om utbildning för hållbar utveckling Regionalt samarbete Baltic 21 kom utbildningsministrarna i länderna i Östersjö- regionen överens om en för utbildning för hållbar utveckling, Baltic 21E. Den har föregåtts av arbete i ett nätverk som inkluderar såväl ministerierna som lärosäten och frivilliga organisationer. Genomförandefasen av Baltic 21E och dess handlingsprogram är en mycket viktig del i utvecklingen av en hållbar . och har ett samordnings- ansvar för det arbetet. Baltic 21E innehåller en överenskommelse om följande mål för utbildningssektorn, som helhet och för de olika delarna av sektorn: Övergripande mål för utbildning för hållbar utveckling Alla individer skall ha kompetens som bidrar till en utveckling som möter behovet hos den nuvarande generationen utan att äventyra för kommande generationer att tillgodose sina. Utbildning för hållbar utveckling skall vara baserad på en integrering av ekonomisk, social och miljömässig utveckling. Mål för skolan (förskolan och det offentliga skolväsendet) Eleven skall ha kompetens, värderingar och färdigheter för att kunna vara aktiva, demokratiska och ansvarsfulla medborgare och för att kunna fatta egna beslut liksom att kunna delta i beslut inom olika nivåer i samhället för att skapa ett hållbart samhälle. yrkesutbildning skall också ha färdigheter och kompetens relevanta för sitt framtida arbetsliv. Mål för högre utbildning Den studerande skall ha sådana färdigheter och kompetenser som är relevanta för framtida arbetsliv och framtida roll som beslutsfattare. Högre utbildning skall också spela en aktiv roll lokalt, nationellt och internationellt i att öka kunskap och handlingsförmåga med tanke på hållbar utveckling genom forskning och utbildning i samarbete med omgivande samhälle. Individen skall ha förmåga att hantera sin livssituation, ta del i social utveckling, och vara medveten om förutsättningarna för hållbar utveckling. Baltic 21E innehåller även en handlingsplan för att uppnå de uppsatta målen. En av de stora frågorna är behovet av kompetens- utveckling och fortbildning av lärarna både inom skola och vid universitet och högskolor på området utbildning för hållbar utveckling. Även utveckling av metoder för undervisning, av läro- medel och av nationellt, lokalt och regionalt samarbete samt gemensam utveckling av kursplaner står högt på agendan. I den nordiska strategin för hållbar utveckling finns i kapitel 13 fastställt att det finns behov av en långsiktig utbildning av befolkningen i samt att de nordiska länderna bör samarbeta om forskningsinsatser inom resurseffektiva teknologier. Särskilt bör de nordiska länderna stödja den fortsatta utvecklingen av Baltic 21 och dess sektorsprogram samt olika åtgärder för ursprungs- befolkningarna inom . Genom EU:s utbildningsprogram kan hållbar utveckling främjas om formerna i övrigt ansluter till EU:s mål. Det sker bl.a. inom ramen för , Sokratessamarbetet samt inom Tempus. Det senare berör främst och andra f.d. Sovjetstater samt Balkanstaterna. Forskning och teknisk utveckling spelar en viktig roll för omställningen till en hållbar utveckling. En av förutsättningarna för att få till stånd en hållbar utveckling är att ny teknik utvecklas med sikte på t.ex. energi- och resurseffektivisering. Teknikutveckling och tekniköverföring behandlas under avsnitt 3.9. Energiforskning behandlas under avsnitt 3.11.2. Forskning om hållbar utveckling handlar även om att lägga grunden för ett nytt sätt att tänka och handla och för skapande av nya strukturer i samhället. Det är forskning som bygger på insatser inom många olika vetenskapsområden, där naturvetenskap och teknik måste förenas med kunskap om samhälle, organisation, levnadsvanor och normer. Kunskap behövs som underlag för de strategiska val som måste göras i samhället och för bedömningar av effekter förknippade med olika handlingsvägar. Tre fjärdedelar av all forskning och utveckling som utförs i finansieras av näringslivet. Den resterande fjärdedelen finansieras av offentliga finansiärer. Staten har ett övergripande ansvar för att det svenska samhället utvecklar och tar till vara ny kunskap. Staten har ett särskilt ansvar för att garantera forskningens frihet och att stödja vital grundforskning och forskarutbildning. Genom att grundforskning och forskarutbildning är grunden för annan kunskapsutveckling och kunskapsförmedling är de av största betydelse för samhällets, inklusive näringslivets, behov av kunskap och kompetens. Den genomförda omorganisationen av de forsknings- finansierande myndigheterna skapar goda förutsättningar för att forskning och utveckling aktivt och framgångsrikt skall kunna bidra till en hållbar utveckling. Regeringens mål för forskningspolitiken är att skall vara en ledande forskningsnation, där forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. Ny kunskap är grunden för en god och hållbar samhällsutveckling och en av främsta konkurrensfördelar. Den statliga organisationen för forskningsfinansiering skall vara ett effektivt verktyg för att främja de forskningspolitiska mål- sättningarna, stärka det svenska systemet för FoU samt öka forskningens bidrag till internationella konkurrenskraft och en hållbar samhällsutveckling. trädde den nya organisationen, som består av tre forskningsråd och en myndighet, i kraft. skall stödja grundforskning där kvalitet är det främsta urvalskriteriet. för miljö, areella näringar och samhällsbyggnad (Formas) och för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) stödjer grundforskning och behovsstyrd forskning inom sina respektive områden. Verket för innovationssystem () främjar hållbar tillväxt för näringsliv, samhälle och arbetsliv genom utveckling av effektiva innovationssystem och finansiering av behovsmotiverad forskning och utveckling. Tillsammans fördelar de fyra organisationerna till forskning och utveckling . I de forskningspolitiska målen slår regeringen fast att forskning och teknisk utveckling har viktiga bidrag att ge till en hållbar utveckling. Regeringen har tydligt markerat detta genom att i instruktioner och regleringsbrev ålägga de forskningsfinansierade organisationerna ansvar för de olika dimensionerna av hållbar utveckling. Formas har fått ett särskilt ansvar för att genom sin verksamhet verka för en ekologiskt hållbar skall främja en hållbar ekonomisk tillväxt, medan FAS stödjer forskning inom nyckelområden för en socialt Genom samverkan mellan dessa organisationer och Vetenskaps- rådet, det senare med ett särskilt ansvar för grundforskning inom samtliga ämnesområden, har ett slagkraftigt system för finansiering av forskning skapats. Det är viktigt att forskarsamhället i aktiv dialog med samhället i övrigt tar till vara och utvecklar kunskaper och erfarenheter inom olika delar av samhället och näringslivet. från forskningen föras ut för att kunna prövas, utvärderas och Vid har ett bildats, med uppgift att verka för dialog och samverkan mellan forskare, forskningsfinansiärer och alla andra som direkt eller indirekt berörs har ett nationellt ansvar för övergripande forskningsinformation samt ett särskilt ansvar för information om grundforskning och samarbetar med FAS, Formas och som bedriver en aktiv informationsverksamhet kring forskningen inom sina respektive ansvarsområden. Universitet och högskolor spelar givetvis också en viktig roll i att stödja forskning och utveckling för en hållbar utveckling och många lärosäten har i sina interna prioriteringar av teman och nysatsningar antagit strategier och överfört resurser från andra ämnesområden till områden med särskild betydelse för hållbar utveckling. Forskning inom miljö och ekologiskt hållbar utveckling tillhör de prioriterade forskningsområden som regeringen gjorde en särskild satsning på i den forskningspolitiska propositionen (prop. 2000/01:3) . Finansiering och forskning om miljö och hållbar utveckling sker forskning (Mistra). Mistra stödjer miljöstrategisk forskning med ett långsiktigt perspektiv inriktad på att lösa viktiga miljöproblem. omfattande finansiering av forskning för hållbar utveckling sker också via EU:s ramprogram för forskning och utveckling. forskare deltar framgångsrikt inom detta EU-samarbete. 3.9 Hållbar ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft Den ekonomiska dimensionen av hållbar utveckling syftar till stabilitet, hållbarhet och mobilisering av samhällets ekonomiska potential. På många sätt är stabila och sunda makroekonomiska förhållanden grundläggande för alla tre dimensionerna av hållbar utveckling. De är i sig själva en grund för all ekonomisk aktivitet, från investeringar till sysselsättning och produktion. En hållbar social utveckling bygger dessutom till stora delar på en hög sysselsättningsgrad och på väl fungerande och stabila välfärds- system öppna för alla medborgare. Den ekologiska dimensionen gynnas av stabila makroekonomiska villkor genom att tillväxt skapar ökade resurser som kan användas för att hantera Därigenom skapas möjligheter att bryta det samband som finns mellan ekonomisk utveckling och miljöförstöring. För att uppnå hållbar utveckling måste den ekonomiska tillväxten även i sig vara hållbar och därmed beakta sociala och miljömässiga frågor. I regeringens proposition En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4) definieras hållbar tillväxt som tillväxt som bidrar till hållbar utveckling. Ett starkt näringsliv skall grunda sig på konkurrenskraftiga företag som tillvaratar sociala och miljömässiga frågor som en självklarhet i affärsidén. Hänsyn till dessa frågor skall betraktas som drivkrafter som stärker närings- livets konkurrenskraft på framtida marknader. Främjande av företagande, underlättande av nyetableringar samt hållbara produktions- och konsumtionsmönster medverkar till ett konkurrenskraftigt och hållbart näringsliv. Nya resurseffektiva och miljövänliga innovationssystem och ny teknik kan vara viktiga motorer för att driva på utvecklingen. Därtill används ekonomiska styrmedel som ett effektivt verktyg för att styra utvecklingen mot ett hållbart samhälle. En prioriterad uppgift för den ekonomiska politiken är att bidra till stabila makroekonomiska förhållanden. Det skapar förutsättningar för en väl fungerande ekonomi som karaktäriseras av dynamik, flexibilitet och långsiktigt hög tillväxt. Stabila makroekonomiska förhållanden innebär balanserade offentliga finanser, en över tiden fallande skuldkvot (statsskulden i relation till BNP), en ekonomisk politik för full sysselsättning, hållbara pensionssystem och ett kontinuerligt arbete med att göra både arbetsmarknaden och produkt- och kapitalmarknader mer flexibla och dynamiska. Ekonomiska styrmedel används även för att stimulera till mer hållbara produktions- och konsumtionsmönster. Regeringens och olika kvantitativa mål för den ekonomiska politiken är följande: