prop · GP03172 · 2002-03-21 00:00:00 — Enligt grönboken måste den nuvarande fiskeflottan begränsas, fisket bli mer selektivt, övervakning och fiskeri- kontrollen effektiviseras, beslutsprocessen och medverkan av aktörer förbättras och möjligheter måste skapas för ekonomiskt livskraftiga företag. Målen för same- och rennäringspolitiken Målet för samepolitiken är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. infördes ett miljömål i rennäringslagen (1971:437) som innebär att samebyarnas betesuttag, renantal och hjordsammansättning skall vara anpassade till betesmarkernas långsiktiga produktionsförmåga och bevarandet av den biologiska mångfalden. Därigenom har miljömålet betydelse inte bara för den biologiska mångfalden utan också för rennäringens framtid. Det bidrar således långsiktigt till att stärka en verksamhet som är av central betydelse för den samiska kulturen. Miljömålet innebär att kraven på hänsynstagande till miljön vid rennäringens utövande görs tydlig. Hänsynen gäller inte enbart själva renbetet utan även påverkan på naturmiljön av rennäringens anläggningar och driftsformer. lämnade (SOU 2001:101) förslag till en ny rennäringspolitik som ger underlag för en ekologisk, ekonomisk och kulturellt långsiktigt bärkraftig rennäring. Därefter skall regeringen ta ställning till de föreslagna målen. Flera av de av beslutade miljökvalitetsmålen, med tillhörande delmål och strategier, berör jordbruket och fisket. Målet Ett rikt odlingslandskap innebär att odlingslandskapets och jordbruksmarkens natur- och kulturvärden skall skyddas och den biologiska mångfalden stärkas. Miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker innebär att minst 12 000 ha våtmarker och småvatten skall anläggas eller återställas i odlingslandskapet . Målet Ingen övergödning innebär för jordbrukets del ett aktivt arbete för att minska förluster av växtnäringsämnen till hav och andra vatten och målet Giftfri miljö insatser som syftar till att begränsa riskerna vid användning av bekämpningsmedel. Fiskeri- sektorn berörs främst av målen Levande sjöar och vattendrag, Hav i balans samt levande kust och skärgård samt Storslagna fjäll. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att kunna uppnå de mål som fisket berörs av. Rennäringen berörs närmast av målet Storslagen fjällmiljö. Miljömålen i rennäringslagen är ett led i att bidra till att uppfylla detta miljökvalitetsmål. - Integrering av miljöhänsyn och hållbar utveckling En strategi för integrering av miljöhänsyn och hållbar utveckling i den gemensamma jordbrukspolitiken har beslutats inom ramen för Cardiff-processen. En viktig del i detta arbete är att bedöma jordbrukspolitikens effekter på miljön och hållbar utveckling i kommande översyner av den gemensamma jordbrukspolitiken, i första hand halvtidsutvärderingen samt i anslutning till de nya förslag som läggs. I övrigt ingår i det fortsatta arbetet att utarbeta indikatorer för uppföljning av utvecklingen inom sektorn. Integreringen av miljöhänsyn och hållbar utveckling i jordbrukspolitiken har även som syfte att öppna EU-marknaden för bl.a. ekologiskt skonsammare export från till fördel för konsumenter inom EU. Åtgärder inom landsbygdspoliken genomförs i huvudsak inom ramen för det svenska miljö- och landsbygdsprogrammet för perioden 20002006. Programmet innehåller dels åtgärder för ett ekologiskt hållbart jordbruk, i huvudsak stöd till miljövänligare produktion och bevarande av natur- och kulturvärden i odlings- landskapet, dels åtgärder som syftar till att främja en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av jordbruket och landsbygden. I det svenska landsbygdsprogrammet återfinns åtgärder som syftar till att förbättra landsbygdens konkurrenskraft genom anpassning av jordbrukssektorn till nya förutsättningar. Internationellt har arbetet med att integrera miljökrav och hållbar utveckling i fiskeripolitiken påbörjats inom ramen för såväl de regionala fiskeorganisationerna (IBSFC, NEAFC, ) som genom arbetet inom . Arbetet med att genom- föra förvaltningsplaner för lax och torsk i pågår. I kommer återhämtningsplaner för torsk och kummel att fastställas . Inom ramen för Cardiffprocessen tog fiske- rådet beslut om att konkreta förslag om integrering av miljöhänsyn och hållbar utveckling skall läggas fram i samband med den kommande översynen av den gemensamma fiskeripolitiken 2002. skall i samarbete med aktivt arbeta för att miljökvalitetsmålen uppfylls inom en generation bl.a. genom att uttaget av fisk anpassas så att fiskbestånden kan återhämta sig, att bifångsterna minskar, att ett fortsatt och utökat skydd av skyddsvärda akvatiska miljöer kommer till stånd samt att åtgärder vidtas för hotade arter och fiskstammar. 3.11Utveckling av ett hållbart samhällsbyggande Ett hållbart samhällsbyggande måste präglas av en helhetssyn där hållbarhet vävs samman av ekologiska, ekonomiska, sociala och kulturella aspekter. Viktiga frågor handlar om samspel och konflikter mellan olika aspekter på hållbar utveckling när det gäller bebyggelse, infra- struktur och nyttjande av befintliga strukturer såväl som nytill- kommande byggnader och anläggningar. Byggd miljö ingår som en viktig komponent i samhällets välfärdspolitik särskilt inom bostadspolitiken men även inom andra områden som socialpolitiken, trafikpolitiken, regional- politiken och inte minst inom energi- och miljöpolitiken. Bebyggelsen är en central basresurs i ett urbaniserat samhälle. Dess kvalitet och utformning vad gäller boende-, arbets- och fritids- möjligheter är ett av måtten på individens och hushållens levnadsnivå och materiella levnadsstandard. Utformningen av bebyggelsen, infrastrukturen, transport- systemen, energianvändningen, energiförsörjningen och den nya informationstekniken är grundläggande för en ekonomisk, social och ekologisk utveckling. Ett framtida samhällsbyggande bör ha sin utgångspunkt i visionen om en långsiktigt hållbar utveckling. Stadsutveckling för en hållbar stadsmiljö Allt fler människor bor och verkar i städer och stadsregioner. Den utvecklingen kan innebära hälsorisker och ökad belastning på miljön som den ger möjlighet till miljöeffektiva lösningar. Staden består av många på varandra överlagrade strukturer i form av bebyggelsestruktur, transportstruktur, näringslivsstruktur och grönstruktur. Staden är en attraktiv och efterfrågad livsmiljö som den innebär påfrestningar och risker, socialt, psykiskt och fysiskt. Ur ett miljö-, hälso- och trivselperspektiv är kulturmiljö och biologisk mångfald en viktig del i den miljön. Stadsregionerna blir allt viktigare för den ekonomiska tillväxten. De konkurrerar inbördes i ett större regionalt perspektiv om attraktivitet, upplevelseindustri och besöksverksamhet. Stads- regionernas närområden länkas samman genom bättre kommunikationer. Denna utveckling ger förutsättningar att ta till vara hela regionens utvecklingsmöjligheter och där hållbarhets- aspekter kan tillgodoses. Glesbygd, landsbygd och regional utveckling i samverkan På den svenska landsbygden pågår en snabb förändrings- process. Fokus flyttas från primärproduktion till ett bredare landsbygdsperspektiv. Det handlar om förutsättningar för företagande, turism och boende på landsbygden och i en bredare mening livsmiljön på landsbygden. Dynamiken i produktionens och landskapets förändring innebär såväl problem som möjligheter. Förändringar behöver analyseras i flervetenskapliga ansatser för att en bättre förståelse för sambanden mellan den globala, regionala och lokala dynamiken skall uppnås. De befolkningsomflyttningar som skett under , med fortsatt avfolkning i vissa delar av lands- och glesbygden och expansion och inflyttning i andra, leder till nya utmaningar. European Spatial Development Perspective (ESDP), innebär en ansats till bättre integrerad ekonomisk, social och fysisk rumslig planering. Det är viktigt att utveckla och fördjupa kunskapen om urbaniseringens drivkrafter, gles- och landsbygd och sambandet stad land, såväl i ett historiskt som i ett nutida perspektiv. Målet är att främja den byggda miljöns långsiktiga hållbarhet och kvalitet. Alla skall ges förutsättningar att leva och arbeta i goda bostäder och lokaler och i en stimulerande och trygg miljö inom ekologiskt hållbara ramar. Bristfälligt utformade, utförda eller använda byggnader ger upphov till sjukdomar, förstör vår miljö och förbrukar för mycket energi. För att komma till rätta med de problem som bebyggelsen ger upphov till krävs en helhetssyn och en förståelse för byggandet som system och del i samhällets infrastruktur. Ökade ansträngningar bör göras för att förena miljö- och hälsoperspektiven i bebyggelsen. Ökad kunskap och kompetens i beställarledet, ökad kvalitet och effektivitet i bygg- och förvaltningsprocessen liksom tydliga ansvarsregler är hörnstenar för utveckling av sunda hus och hälsosamma inomhusmiljöer. N Miljökvalitetsmålet En god bebyggd miljö N Alla skall ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom ekologiskt hållbara ramar. N Boendemiljön skall bidra till jämlika och värdiga levnads- förhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. N Allmänna platser och offentliga lokaler skall vara tillgängliga för handikappade . N Vid planering och byggande skall social, ekonomisk och ekologisk hållbarhet vara grunden för verksamheten. Det övergripande målet för utvecklingen bör vara att är en framträdande nation när det gäller en god boendemiljö, teknik och systemlösningar för ett energieffektivt och miljöanpassat byggande samt en effektiv förvaltning. En utvecklad förvaltning av den befintliga bebyggelsen och ett utvecklat byggande bör ta sin utgångspunkt i en hållbar bygg- och fastighetssektor där konsumenten är i fokus. Viktiga utgångspunkter är människors behov av trivsel, ljus, värme och hälsosamma miljöer, möjligheter att påverka, en effektiv användning av resurser, en genomtänkt bebyggelse och en resurseffektiv fastighets- förvaltning. Bebyggelsen med sin infrastruktur skall fungera långsiktigt för avsedda ändamål. Eftersom våra byggnader och lokaler svarar för en stor andel av miljöbelastningen finns inom bygg- och fastighets- sektorn en betydande potential att bidra till en hållbar utveckling. Energi- och resurseffektivisering, hälsosam inomhusmiljö och en effektiv resursanvändning har identifierats som de viktigaste områdena för en sådan utveckling. För att alla skall kunna delta i samhällslivet på lika villkor måste bostäder, lokaler och den byggda miljön i övrigt i rimlig utsträckning vara tillgänglig för personer med funktionshinder. har, efter förslag av regeringen i propositionen Till- gänglighet till offentliga lokaler och på allmänna platser (prop. 2000/01:48), beslutat att hinder som kan åtgärdas på ett enkelt sätt skall vara eliminerade på sådana platser. Som en inledning till en långsiktig process för förbättrad kvalitet i den byggda miljön har regeringen utarbetat ett handlingsprogram, Framtidsformer Handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU94, rskr. 1997/98:225), där ett antal mål slagits fast för hur staten bör arbeta för att skapa bra förutsättningar för att främja god arkitektur, formgivning och design. De områden som har bedömts vara strategiska och bidrar till att driva utvecklingen i önskvärd riktning är: planering för hållbart samhällsbyggande, användning av bästa möjliga teknik och utveckling av ny teknik, upphandling med livscykelperspektiv och helhetssyn, samordning av bygg- och förvaltningsprocessen, klassning av lokaler och bostäder, forskning och utveckling, fastighetsförvaltning samt information och marknadsföring av miljölösningar. Inom dessa områden bör olika former av styrmedel inklusive överenskommelser med näringslivet om frivilliga insatser utvecklas. Energitjänster i olika former är en nödvändig förutsättning för alla samhällsfunktioner, all industriell verksamhet och varje del av vår vardag. Kostnaderna för el, uppvärmning, drivmedel och energi- insats i industriella processer är mycket stora. Tillgången till energi och tryggheten i tillförseln är centrala i ett modernt samhälle. Utvinning och omvandling av energi i form av bränslen m.m. svarar för en stor del av omsättningen i samhället och för en dominerande del av de totala miljöbelastningarna. Detta gäller inte minst försurande ämnen (svavel och kväveoxider) från användning av drivmedel och bränslen för el- och värmeproduktion, växthusgaser i form av koldioxid från användning av fossila bränslen, sot och stoft samt kolväten. berör energiförsörjningen främst miljömålen Begränsad klimatpåverkan, luft samt Bara naturlig försurning. Vid sidan av koldioxid från användning av fossila bränslen är det småskalig vedeldning med äldre utrustning och dålig förbränning som innebär betydande svårigheter att uppfylla miljömålen. Den svenska energipolitikens mål är att trygga tillgången på el och annan energi på (med omvärlden) konkurrens- Energipolitiken skall skapa förutsättningarna för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i . Energipolitiken skall bidra till att stabila förutsättningar skapas för ett konkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin. Energipolitiken skall också bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete internationellt. Landets elförsörjning skall tryggas genom ett energisystem som grundas på varaktiga, helst inhemska och förnybara, energikällor och på en effektiv energianvändning. Energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid användning och utveckling av all energiteknik. Vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens skall byggas upp inom universiteten, högskolorna och i näringslivet för utveckling och omställning av energisystemet. Målet för de insatser som görs av staten på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik är att kraftigt öka el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energieffektivisering. energipolitiska program består av två delar, ett kortsiktigt program med fokus på ökad tillförsel av förnybar elproduktion och minskad elanvändning samt ett program av mer forskningsinriktad och långsiktig karaktär. Det kortsiktiga programmet syftar till att ersätta bortfallet av elproduktion från andra reaktor. Ett villkor för stängningen av rektorn är enligt beslut att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genom att -minska användningen av el för uppvärmning i bostäder och lokaler, -öka tillförseln av el och värme från förnybara energikällor samt -utnyttja det befintliga energisystemet effektivare och främja åtgärder för effektivare energianvändning. Det sammanlagda resultatet förväntades motsvara årsproduktionen av el i . Den årliga elanvändningen för upp- värmning av bostäder skall minskas med genom konvertering till fjärrvärme och andra bränslen och tillförseln av el från förnybara energislag skall öka med under program- perioden. Åtgärderna i programmet innefattar investeringsstöd för minskad elanvändning (konvertering från elvärme till fjärrvärme eller annan uppvärmning), stöd för utbyggnad av biobränslebaserad kraftvärme, vindkraft och småskalig vattenkraft. Programmet innebär även att hushållning med energi stimuleras genom information, rådgivning, utbildning, teknikupphandling, provning och märkning av energikrävande utrustning samt genom energirådgivning. För att minska elanvändningen har införts ett stöd för fjärrvärmeanslutning, effektminskande åtgärder och konvertering från elvärme. Upphandling av energieffektiv teknik genomförs för att påskynda marknadsintroduktionen av energisnål teknik. Det långsiktiga programmet innebär en kraftfull satsning på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik . Målet är att sänka kostnaderna för och introducera ny energiteknik för förnybara energislag och effektivare energianvändning. Områden som är högt prioriterade är bl.a. kraftvärme och kraftproduktion baserad på biobränslen och biobränsleförsörjning. Vidare prioriteras alternativa drivmedel, ny teknik för storskaligt utnyttjande av vindkraft och solceller samt energirelaterad grundforskning och forsknings- och utvecklingsarbete för energi- effektivisering i bebyggelse, industri- och transportsektorn. Regeringen har tillkallat en särskild utredare (dir. 2001:122) för att granska och utvärdera insatserna långsiktiga energipolitiska program. Utredaren skall lämna förslag till riktlinjer för det långsiktiga energipolitiska programmet samt redovisa insatser som skall leda till en långsiktigt hållbar energiförsörjning. Som en del av strategin för minskad klimatpåverkan från energisektorn omfattar det långsiktiga programmet särskilda insatser dels för bilateralt och multilateralt samarbete avseende s.k. gemensamt genomförande inom ramen för , dels utveckling av ny teknik för etanolproduktion från skogsråvara. Det svenska biståndet genom ett Sida-projekt med solfångare i u- länder utgör en nyttig applicering av svensk teknologi för att minska klimatpåverkan globalt sett. har arbetat med ekonomiska styrmedel såsom skatt på utsläpp av koldioxid och svavel samt en avgift på utsläpp av kväveoxid. Dessa skatter har visat sig vara effektiva. har beslutat att en skatteväxling skall genomföras som innebär att energi- och miljörelaterade skatter höjs och skatt på arbete sänks (se även avsnitt 3.9.1). För att uppnå en balans mellan miljöhänsyn och hänsyn till industrins konkurrens- kraft behöver nya styrmedel utvecklas som komplement till lagstiftning, skatter och avgifter. Bland dessa finns frivilliga avtal, handel med utsläppsrätter samt system baserade på certifikat för tillkommande förnybar elproduktion. Det finns ett ömsesidigt samband mellan ett effektivt och långsiktigt hållbart transportsystem och samhällsutvecklingen i stort. fungerande transportsystem underlättar människors vardag och ger ökade möjligheter att välja boende, arbete och fritid. Ett effektivt transportsystem är också en av grundförutsättningar för en hållbar ekonomisk tillväxt i hela landet. finns negativa trender. över en längre tidsperiod har avståndet till arbete och service i många fall blivit längre. För vissa grupper i samhället, särskilt för personer utan tillgång till bil, har tillgängligheten till olika slag av service försämrats. Trots avsevärda förbättringar har transportsystemet fortfarande negativa effekter i form av miljöpåverkan, trafikolyckor och trängsel i storstadsregionerna m.m. Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transport- försörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Sex delmål anger ambitionsnivån på lång sikt: N Tillgängligt transportsystem. Transportsystemet skall utformas så att medborgarnas och näringslivets grundläggande transport- behov kan tillgodoses. N Hög transportkvalitet. Transportsystemets utformning och funktion skall tillgodose en hög transportkvalitet för medborgarna och näringslivet. N Säker trafik. Det långsiktiga målet för trafiksäkerheten är att ingen dödas eller skadas allvarligt till följd av trafikolyckor. Transportsystemets utformning och funktion skall anpassas till de krav som följer av detta. N God miljö. Transportsystemets utformning och funktion skall anpassas till krav på en god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador. En god hushållning med mark, vatten, energi och andra naturresurser skall främjas. N Positiv regional utveckling. Transportsystemet skall dels främja en positiv regional utveckling genom att utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelar av långa transportavstånd. N Ett jämställt transportssystem. Transportsystemet skall utformas så att det svarar mot både kvinnors och mäns behov. Kvinnor och män skall ges samma möjligheter att påverka transport- systemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värderingar tillmätas samma vikt. På lång sikt skall alla delmål uppnås. Någon inbördes prioritering finns således inte mellan delmålen. På kortare sikt kan det däremot bli aktuellt med en prioritering mellan olika delmål. Sådana prioriteringar bör komma till uttryck genom etappmål som är avstämda mot varandra och realistiska med hänsyn till bl.a. tillgängliga resurser, tekniska möjligheter, miljöförutsättningar och internationella åtaganden. Ett hållbart transportsystem kommer att kräva insatser av ett stort antal aktörer. Politiska beslutsfattare, myndigheter, näringsliv och inte minst de enskilda medborgarna har viktiga roller att fylla. Deras arbete måste understödjas av en konsekvent och långsiktig politik. Samhället förfogar över en rad styrmedel som enskilt och i olika kombinationer kan användas för att uppnå de transportpolitiska målen. Några av de viktigaste styrmedlen är olika former av ekonomiska styrmedel (t.ex. skatter och avgifter, medel för byggande, drift och underhåll samt subventioner), regleringar, information, forskning och utveckling, målstyrning av trafikverken samt förhandlingar och överenskommelser. arbetar inom EU för att utveckla de tekniska avgaskraven för olika typer av fordon. Den långsiktiga ambitionen är att fordonstyper som saknar avgaskrav skall förses med modern avgasrening. är energiskatten differentierad för att gynna miljö- och hälsomässigt bättre bensin och dieselkvaliteter. Försäljningen av bilar och lastbilar med mer avancerad reningsutrustning stimuleras genom ett miljöklassningssystem med tillhörande ekonomiska incitament. har förmånsvärdet för vissa typer av miljöbilar sänkts. Landnings- avgifterna för flyget är differentierade för att minska buller och utsläpp av luftföroreningar. Systemet med miljödifferentierade farleds- och hamnavgifter har lett till kraftigt minskade utsläpp av svavel från sjöfarten. kommer arbetet att riktas in på att åstadkomma en ökad differentiering av avgifter för att bidra till utvecklingen av ett långsiktigt hållbart transportsystem. kommer bl.a. att arbeta för en ändring av gällande europeiska vägavgiftsdirektiv i syfte att göra det möjligt att införa ett effektivt kilometerskattesystem för tunga lastbilar i . Regeringen avser att ge (Fi 2001:08) tilläggsdirektiv att analysera hur ett eventuellt svenskt kilometerskattesystem kan utformas. kommer också att fortsätta driva frågan om att miljödifferentierade flygplatsavgifter och undervägsavgifter (en- route-avgifter) införs internationellt liksom miljödifferentierade sjöfartsavgifter. antog regeringens proposition Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU02, rskr. 2001/02:126) som innehåller förslag till inriktning av den fortsatta planeringen av transportinfrastrukturen. Förslagen omfattar mål, ekonomiska ramar, planeringskriterier och ansvarsfördelning i den kommande planeringsprocessen. Med anledning av beslut om den framtida infra- strukturpolitiken kommer regeringen att ge , och länen i uppdrag att upprätta förslag till nya långsiktiga planer för perioden 20042015. Då kommer alla angelägna projekt att bedömas utifrån de prioriteringskriterier gällande samhällsekonomisk effektivitet och uppfyllelse av de politiska mål som har beslutat. Samlade miljö- bedömningar skall göras i enlighet med direktiv /42/EG om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan. För övriga transportpolitiska delmål skall också liknande samlade bedömningar göras. I den fysiska infrastrukturplaneringen har miljökonsekvens- beskrivningar länge varit en viktig del av beslutsunderlaget.