prop · GP0380 · 2002-01-17 00:00:00 — En sådanberedning skall bestå av en eller flera förtroendevalda.För beredning av ett visst ärende eller en viss grupp av ärenden som skallavgöras av fullmäktige får fullmäktige inrätta fullmäktigeberedningar.Ledamöter och ersättare i en fullmäktigeberedning utses bland dem som uppfyllerde villkor som uppställs i 4 kap. 2 och 3 §§.En fullmäktigeberednings sammanträden skall hållas inom stängda dörrar. Enfullmäktigeberedning får dock besluta att dess sammanträden skall varaoffentliga, om fullmäktige har medgett det.10 §Fullmäktige får uppdra åt en nämnd att i fullmäktiges ställe besluta i ett visst ärende eller en viss grupp av ärenden.Fullmäktige får uppdra åt en nämnd att i fullmäktiges ställe besluta i ett visst ärende eller en viss grupp av ärenden. Ett sådant ärende skall dock hänskjutastill fullmäktige för avgörande, om det begärs av minst en tredjedel av denärvarande ledamöterna i en nämnd.Ärenden som anges i 9 § första stycket eller som enligt lag eller annanförfattning skall avgöras av fullmäktige får inte delegeras till nämnderna.Föreskrifter om delegering av ärenden inom en nämnds verksamhetsområde finns i 6 kap. 33-38 §§.17 §Om en kommun eller ett landsting med stöd av 16 § lämnar över vården av enkommunal angelägenhet till ett aktiebolag där kommunen eller innehar samtliga aktier, skall fullmäktige1. fastställa det kommunala ändamålet med verksamheten,2. utse samtliga styrelseledamöter,3. se till att fullmäktige får yttra sig innan sådana beslut i verksamheten somär av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt fattas.Om en kommun eller ett landsting med stöd av 16 § lämnar över vården av enkommunal angelägenhet till ett aktiebolag där kommunen eller innehar samtliga aktier, skall fullmäktige1. fastställa det kommunala ändamålet med verksamheten,2. utse samtliga styrelseledamöter,3. se till att fullmäktige får godkänna sådana beslut i verksamheten som är avprincipiell beskaffenhet eller annars av större vikt fattas.Har fullmäktige inte från det att beslutet underställdesfullmäktige godkänt ett sådant beslut som avses i första stycket 3, är en påbeslutet grundad rättshandling ogiltig.Fullmäktige skall också utse minst en lekmannarevisor i aktiebolag där kommuneneller direkt eller indirekt innehar samtliga aktier.Vad som anges i första stycket gäller, när kommunen ensam eller landstingetensamt bildar en stiftelse för en angelägenhet. Fullmäktige skall ävenutse minst en revisor i en sådan stiftelse.Till lekmannarevisor i aktiebolaget eller revisor i stiftelsen skall fullmäktige utse någon av de revisorer eller revisorsersättare som enligt 9 kap. 1 § valtsför granskning av styrelsen och övriga nämnders verksamhet.19 a §Om en kommun eller ett landsting sluter avtal med någon annan än som avses i 17§, om att utföra en angelägenhet, skall allmänheten tillförsäkras insyn i den verksamhet i vilken angelägenheten utförs.Allmänhetens insyn skall, med beaktande av de enskildas intressen, ges enomfattning som är rimlig med hänsyn till verksamhetens art, allmänhetensintresse av hur verksamheten utförs samt omständigheterna i övrigt.4 kap.8 §Om en förtroendevald upphör att vara valbar, upphör också uppdraget genast.Om en förtroendevald upphör att vara valbar, upphör också uppdraget genast.Fullmäktige får dock besluta att en förtroendevald som valts av fullmäktige fårkvarstanna på sina uppdrag under återstoden av mandattiden.11 §Förtroendevalda har rätt till den ledighet från sina anställningar som behövsför uppdragen.Förtroendevalda har rätt till den ledighet från sina anställningar som behövsför förtroendeuppdragets fullgörande.Detsamma gäller för styrelseledamöter och ersättare samt revisorer som utses avfullmäktige i sådana bolag och stiftelser som avses i 3 kap. 17 och 18 §§.12 §Förtroendevalda har rätt till skälig ersättning för den arbetsinkomst samt depensions- och semesterförmåner som de förlorar, när de fullgör sina uppdrag.Förtroendevalda har rätt till skälig kompensation för den arbetsinkomst,pensionsrätt, semesterförmån, arbetslöshetsersättning och annan liknandeersättning som de förlorar, när de fullgör sina uppdrag.Detta gäller dock inte förtroendevalda som fullgör uppdragen på heltid eller enbetydande del av heltid.12 a §Förtroendevalda med funktionshinder har rätt till skälig ersättning förnödvändiga resekostnader som uppstår när de fullgör sina uppdrag.12 b §Förtroendevalda med barn med behov av tillsyn har rätt till skälig ersättningför nödvändiga kostnader för barntillsyn som uppstår när de fullgör sinauppdrag.13 §Fullmäktige skall besluta enligt vilka grunder ersättning enligt 12 § skallbetalas.Fullmäktige skall meddela närmare bestämmelser om de förtroendevaldas ekonomiska villkor enligt 12-12 b §§.14 §Fullmäktige får besluta att förtroendevalda i skälig omfattning skall få1. ersättning för resekostnader och andra utgifter som föranleds av uppdraget,2. arvode för det arbete som är förenat med uppdraget,3. pension, samt4. andra ekonomiska förmåner.Fullmäktige får besluta att förtroendevalda i skälig omfattning skall få1. ersättning för resekostnader och andra utgifter som föranleds av uppdraget,utöver vad som följer av 12 a och 12 b §§,2. arvode för det arbete som är förenat med uppdraget,3. pension, samt4. andra ekonomiska förmåner.5 kap.11 a §Fullmäktige skall verka för att förtroendevalda som har funktionshinder kandelta på lika villkor i handläggningen av fullmäktiges ärenden.23 §Ärenden i fullmäktige får väckas av1. en nämnd,2. en ledamot genom motion,3. revisorerna eller revisorsersättarna när de tjänstgör, om ärendet gällerförvaltning som har samband med revisionsuppdraget eller om ärendet gällergranskningen,4. en fullmäktigeberedning, om fullmäktige har föreskrivit det, eller5. styrelsen i ett sådant företag som avses i 3 kap. 17 och 18 §§, omfullmäktige har beslutat det för särskilda fall.Ärende om att hålla folkomröstning i en viss fråga får i fullmäktige ocksåväckas av av de röstberättigade kommun- ellerlandstingsmedlemmarna enligt lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar.Initiativet skall vara skriftligt, ange den aktuella frågan samt innehållainitiativtagarnas egenhändiga namnteckningar, namnförtydliganden och uppgift omderas adresser.Ärenden i fullmäktige får väckas av1. en nämnd,2. en ledamot genom motion,3. revisorerna eller revisorsersättarna när de tjänstgör, om ärendet gällerförvaltning som har samband med revisionsuppdraget eller om ärendet gällergranskningen,4. en fullmäktigeberedning, om fullmäktige har föreskrivit det,5. den som är folkbokförd i kommunen eller i en kommun inom genommedborgarförslag, om fullmäktige har föreskrivit det, eller6. styrelsen i ett sådant företag som avses i 3 kap. 17 och 18 §§, omfullmäktige har beslutat det för särskilda fall.Ärende om att hålla folkomröstning i en viss fråga får i fullmäktige ocksåväckas av av de röstberättigade kommun- ellerlandstingsmedlemmarna enligt lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar.Initiativet skall vara skriftligt, ange den aktuella frågan samt innehållainitiativtagarnas egenhändiga namnteckningar, namnförtydliganden och uppgift omderas adresser.33 §En motion bör beredas så, att fullmäktige kan fatta beslut från detatt motionen väcktes.Om beredningen inte kan avslutas , skall detta och vad som kommitfram vid beredningen anmälas till fullmäktige . Fullmäktige får då avskriva motionen från vidare handläggning.En motion eller ett medborgarförslag bör beredas så, att fullmäktige kan fattabeslut från det att motionen eller medborgarförslaget väcktes.Om beredningen inte kan avslutas , skall detta och vad som kommitfram vid beredningen anmälas till fullmäktige . Fullmäktige får då avskriva motionen eller medborgarförslaget från vidare handläggning.34 a §Om ärende om att hålla folkomröstning i en viss fråga väckts i fullmäktigeenligt 5 kap. 23 § andra stycket, skall fullmäktige, om frågan avser ett ärendesom skall handläggas av fullmäktige, besluta att som ett led i beredningen avärendet genomföra folkomröstningen.Folkomröstningen skall hållas inom skälig tid från det att ärendet väcktes.Vid sådan folkomröstning skall bestämmelserna i 5 kap. 34 § tredje och fjärdestyckena tillämpas.BordläggningBordläggning och återremiss36 §Ett ärende skall bordläggas, om det begärs av minst en tredjedel av denärvarande ledamöterna.För bordläggning i fråga om val eller tidigare bordlagt ärende krävs dock enkelmajoritet.Ett ärende skall bordläggas eller återremitteras, om det begärs av minst entredjedel av de närvarande ledamöterna. Enkel majoritet krävs dock om ärendettidigare bordlagts eller återremitterats på detta sätt.För bordläggning eller återremiss i fråga om val krävs enkel majoritet.Beslut om återremiss skall motiveras.65 §Om fullmäktige enligt 5 kap. 23 § har föreskrivit att den som är folkbokförd ikommunen eller i en kommun inom , i fullmäktige får väcka ärendengenom medborgarförslag, skall arbetsordningen innehålla föreskrifter om hursådana medborgarförslag skall handläggas.6 kap.7 §2Nämnderna skall var och en inom sitt område se till att verksamheten bedrivs ienlighet med de mål och riktlinjer som fullmäktige har bestämt samt deföreskrifter som gäller för verksamheten.De skall också se till att den interna kontrollen är tillräcklig samt attverksamheten bedrivs på ett i övrigt tillfredsställande sätt.Detsamma gäller när vården av en angelägenhet med stöd av 3 kap. 16 §har lämnats över till någon annan.När vården av en angelägenhet har lämnats över till någon annan än somavses i 3 kap. 17 § skall nämnderna se till att allmänheten tillförsäkras insynenligt 3 kap. 19 a §.11 a §Nämnden skall verka för att förtroendevalda som har funktionshinder kan delta på lika villkor i handläggningen av nämndens ärenden.1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2002.2. De nya föreskrifterna i 3 kap. 17 § skall tillämpas efter utgången av juni2003.3. De nya föreskrifterna i 3 kap. 19 a § skall tillämpas på avtal som träffaseller förlängs efter utgången av juni 2002.Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkringHärigenom föreskrivs att 3 kap. 5 § lagen (1962:381) om allmän försäkring3 skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse3 kap.5 §4Den allmänna skall besluta om en försäkrads tillhörighet tillsjukpenningförsäkringen och fastställa sjukpenninggrundande inkomst. För enförsäkrad som inte är bosatt i gäller detta så snart anmälan om hansinkomstförhållanden gjorts hos kassan. Av beslutet skall framgå i vad mån densjukpenninggrundande inkomsten är att hänföra till anställning eller till annatförvärvsarbete. Sjukpenningförsäkringen skall omprövasa) när kassan fått kännedom om att den försäkrades inkomstförhållanden ellerandra omständigheter har undergått ändring av betydelse för rätten tillsjukpenning eller för sjukpenningens storlek,b) när förtidspension eller särskild efterlevandepension enligt denna lagbeviljas den försäkrade eller redan utgående sådan pension ändras med hänsyntill ändring i den försäkrades arbetsförmåga eller, vid särskildefterlevandepension, förmåga eller möjlighet att bereda sig inkomst genomarbete,c) när delpension enligt särskild lag beviljas den försäkrade eller redanutgående sådan pension ändras med hänsyn till ändring i den försäkrades arbets-eller inkomstförhållanden,d) när tjänstepension beviljas den försäkrade, samte) när ett beslut om vilandeförklaring av förtidspension enligt 16 kap. 16 eller 17 §§ upphör.Ändring som avses i första stycket skall gälla från och med den dag dåanledningen till ändringen uppkommit. Den sjukpenninggrundande inkomst somändrats enligt första stycket a får dock läggas till grund för ersättningtidigast i den ersättningsperiod som inträffar ianslutning till att fått kännedom om inkomständringen.Under tid som anges under 1-6 får, om inte första stycket b, c eller d ärtillämpligt, den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten sänkas lägst tillvad den skulle ha varit närmast om då känt tillsamtliga förhållanden. Detta gäller tid då den försäkrade1. bedriver studier, för vilka hon eller han uppbär studiehjälp, studiemedeleller särskilt vuxenstudiestöd enligt studiestödslagen (1973:349), studiestödenligt lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa, bidragenligt förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander ellersärskilt utbildningsbidrag,2. genomgår vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) och uppbärtimersättning för studierna,3. är inskriven vid eller genomgårarbetsmarknadsutbildning som beslutats av en arbetsmarknadsmyndighet,4. är gravid och avbryter eller inskränker sitt förvärvsarbete tidigast sexmånader före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten härför,5. är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete för vård av barn, om denförsäkrade är förälder till barnet eller likställs med förälder enligt 1 §föräldraledighetslagen (1995:584) och barnet inte har fyllt . Motsvarandegäller vid adoption av barn som ej fyllt eller vid mottagande av sådantbarn i avsikt att adoptera det, om mindre än har förflutit sedan denförsäkrade fick barnet i sin vård,6. fullgör tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt.Under tid som anges under 1-7 får, om inte första stycket b, c eller d ärtillämpligt, den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten sänkas lägst tillvad den skulle ha varit närmast om då känt tillsamtliga förhållanden. Detta gäller tid då den försäkrade1. bedriver studier, för vilka hon eller han uppbär studiehjälp, studiemedeleller särskilt vuxenstudiestöd enligt studiestödslagen (1973:349), studiestödenligt lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa, bidragenligt förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander ellersärskilt utbildningsbidrag,2. genomgår vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) och uppbärtimersättning för studierna,3. är inskriven vid eller genomgårarbetsmarknadsutbildning som beslutats av en arbetsmarknadsmyndighet,4. är gravid och avbryter eller inskränker sitt förvärvsarbete tidigast sexmånader före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten härför,5. är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete för vård av barn, om denförsäkrade är förälder till barnet eller likställs med förälder enligt 1 §föräldraledighetslagen (1995:584) och barnet inte har fyllt . Motsvarandegäller vid adoption av barn som ej fyllt eller vid mottagande av sådantbarn i avsikt att adoptera det, om mindre än har förflutit sedan denförsäkrade fick barnet i sin vård,6. fullgör tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt,7. uppbär ersättning enligt kommunallagen 4 kap. 12 § första stycket.För en försäkrad som avses i tredje stycket 1 eller 3 skall ,vid sjukdom , beräkna sjukpenningen på ensjukpenninggrundande inkomst som har fastställts på grundval av enbart deninkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få . Omdärvid den sjukpenninggrundande inkomsten helt eller delvis är att hänföra tillanställning, skall årsarbetstiden beräknas på grundval av enbart det antalarbetstimmar som den försäkrade kan antas ha i ifrågavarande förvärvsarbeteunder utbildningstiden.För en försäkrad som får sådan behandling eller rehabilitering som avses i 7 b § eller 22 kap. 7 § och som får livränta enligt lagen (1976:380)om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande ersättning enligt en annanförfattning skall , vid sjukdom då livräntabetalas ut, beräkna sjukpenningen på en sjukpenninggrundande inkomst som harfastställts på grundval av enbart den inkomst av eget arbete som den försäkradekan antas få under denna tid.För en försäkrad som avses i 10 c § första stycket 1 eller 2 skall dock understudieuppehåll mellan vår- och hösttermin, då den försäkrade inte uppbärstudiesocial förmån som anges i tredje stycket 1, sjukpenningen beräknas på densjukpenninggrundande inkomst som följer av första-tredje styckena, omsjukpenningen blir högre än sjukpenning beräknad på den sjukpenninggrundandeinkomsten enligt fjärde stycket.Fjärde stycket tillämpas även för försäkrad som avses i tredje stycket 6 när den försäkrade genomgår grundutbildning som är längre än 60 dagar.Omprövning av sjukpenningförsäkringen enligt första stycket a skall ej omfattaändring av den försäkrades inkomstförhållanden på grund av sådant förvärvsarbete som avses i 16 kap. 15 §.Denna lag träder i kraft den 1 juli 2002.Förslag till lag om ändring i lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningarHärigenom föreskrivs att 5 § lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningarskall ha följande lydelse.Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse5 §Rösträtt vid folkomröstning i en kommun har den som är folkbokförd i kommunenoch som fyller senast för folkomröstningen.Andra än svenska medborgare har rösträtt bara om de varit folkbokförda i de tre åren närmast före det år då folkomröstningen hålls.Rösträtt vid folkomröstning i en kommun har den som är folkbokförd i kommunen,senast för folkomröstningen fyller och1. är medborgare i eller i någon annan av Europeiska unionensmedlemsstater (unionsmedborgare),2. är medborgare i eller , eller3. för det fall de är andra utlänningar, har varit folkbokförda i i följd före dagen för folkomröstningen.Rösträtt vid folkomröstning i ett landsting har den som har rösträtt vidfolkomröstning i en kommun inom landstinget.Denna lag träder i kraft den 1 juli 2002.Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100)5 att 2 b kap. 8 § samt 9kap. 11 och 13 §§ skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse2 b kap.8 §6Utbildning som avses i 6 § står under tillsyn av den kommun där utbildningenbedrivs, om inte annat följer av andra stycket. Kommunen har rätt att inspektera utbildningen och får hämta in de upplysningar och ta del av de handlingar sombehövs för tillsynen.Utbildning som bedrivs av fristående skolor står under tillsyn av . Skolorna är skyldiga att delta i den uppföljning och utvärdering avskolväsendet som genomförs av Skolverket.Den kommun där den fristående skolan är belägen har rätt till insyn i skolansverksamhet, om skolan får bidrag enligt 10 a §. Skolan är också skyldig att iden utsträckning som kommunen bestämmer delta i den uppföljning och utvärderingsom kommunen gör av sitt eget skolväsende.Den kommunala tillsynen och den tillsyn som utövas av skallockså omfatta kontroll av att huvudmannen iakttar sina skyldigheter enligt lagen (2000:873) om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola ochskolbarnsomsorg.Huvudmannen för sådan utbildning som avses i 6 § är om skolan får bidrag enligt10 a § skyldig att, i enlighet med vad som föreskrivs av regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer, till ge in sådaninformation om skolverksamheten som behövs för att allmänheten skalltillförsäkras insyn i denna.9 kap.11 §7Fristående skolor som avses i 1 och 5 §§ skall i fråga om sin utbildning förskolpliktiga elever stå under tillsyn av och vara skyldiga attdelta i den uppföljning och utvärdering av skolväsendet som genomförs avSkolverket. tillsyn skall också omfatta kontroll av att huvudmanneniakttar sina skyldigheter enligt lagen (2000:873) om registerkontroll avpersonal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg.I fråga om fristående skolor som får bidrag enligt 6 eller 6 a § skall denkommun där skolan är belägen ha rätt till insyn i verksamheten. Sådana skolor är skyldiga att i den utsträckning som kommunen bestämmer delta i den uppföljningoch utvärdering som kommunen gör av sitt eget skolväsende.Fristående skolor som avses i 1 § är vidare skyldiga att delta i riksomfattandeprov i den utsträckning som föreskrivs av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. Skolorna är också skyldiga att informera eleverna ochderas vårdnadshavare om elevens resultat vid sådana prov.Huvudmannen för sådan fristående skola som avses i 1 § är skyldig att, ienlighet med vad som föreskrivs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, till ge in sådan information om skolverksamhetensom behövs för att allmänheten skall tillförsäkras insyn i denna.13 §8Fristående skolor som får bidrag för viss utbildning enligt 8 eller 8 b § skall, i fråga om den utbildningen, stå under tillsyn av och varaskyldiga att delta i den uppföljning och utvärdering av skolväsendet somgenomförs av Skolverket.I fråga om fristående skolor som får bidrag enligt 8 eller 8 b § skall, i frågaom den utbildningen, den kommun där skolan är belägen ha rätt till insyn iskolans verksamhet. Sådana skolor är skyldiga att i den utsträckning somkommunen bestämmer delta i den uppföljning och utvärdering som kommunen gör avsitt eget skolväsende.Fristående skolor som avses i 8 § är vidare skyldiga att delta i riksomfattandeprov i den utsträckning som föreskrivs av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer.Huvudmannen för sådan fristående skola som avses i 8 eller 8 b § är skyldig att, i enlighet med vad som föreskrivs av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer, till ge in sådan information omskolverksamheten som behövs för att allmänheten skall tillförsäkras insyn idenna.Denna lag träder i kraft den ...Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620)Härigenom föreskrivs att 4 § socialtjänstlagen (1980:620)9 skall ha följandelydelse.Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse4 §Kommunens uppgifter inom fullgörs av den eller de nämnder somkommunfullmäktige bestämmer.Vad som i denna lag eller annan författning sägs om socialnämnd gäller iförekommande fall den eller de nämnder som utses enligt första stycket.Kommunen får sluta avtal med någon annan om att utföra kommunens uppgifter inomsocialtjänsten. Genom ett sådant avtal får en kommun tillhandahålla tjänster åten annan kommun. Uppgifter som innefattar myndighetsutövning får dock inte medstöd av denna bestämmelse överlämnas till ett bolag, en förening, ensamfällighet, en stiftelse eller en enskild individ.Kommunen får även träffa överenskommelse med , den allmännaförsäkringskassan och länsarbetsnämnden om att, inom ramen för socialtjänstensuppgifter, samverka i syfte att uppnå en effektivare användning av tillgängligaresurser. Kommunen skall bidra till finansieringen av sådan verksamhet sombedrivs i samverkan.Riksrevisionsverket får granska sådan verksamhet som bedrivits i samverkan medoch delvis finansierats av eller länsarbetsnämnden. Vid ensådan granskning har rätt att ta del av de uppgifter sombehövs för att granska verksamheten.Bestämmelse om skyldighet för kommuner att tillförsäkra allmänheten insyn iöverlämnad verksamhet finns i 3 kap. 19 a § kommunallagen (1991:900).Denna lag träder i kraft den 1 juli 2002.Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)Härigenom föreskrivs att 3 § Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)10 skall haföljande lydelse.Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse3 §Varje landsting skall erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosattainom . Detsamma gäller dem som är kvarskrivna enligt 16 §folkbokföringslagen (1991:481) och stadigvarande vistas inom . Även i övrigt skall verka för en god hälsa hos hela befolkningen. Vad somi denna lag sägs om landsting gäller också kommuner som inte ingår i ettlandsting, i den mån inte annat följer av 17 §. Vad här sagts utgör inte hinderför annan att bedriva hälso- och sjukvård.Landstingets ansvar omfattar dock inte sådan hälso- och sjukvård som en kommuninom har ansvar för enligt 18 § första och tredje styckena.Ett landsting får sluta avtal med någon annan om att utföra de uppgifter somlandstinget ansvarar för enligt denna lag. En uppgift som innefattarmyndighetsutövning får dock inte med stöd av denna bestämmelse överlämnas tillett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ.Landstinget får även träffa överenskommelse med kommun, den allmännaförsäkringskassan och länsarbetsnämnden om att inom ramen för landstingetsuppgifter enligt denna lag samverka i syfte att uppnå en effektivare användningav tillgängliga resurser.