prop · GP03143 · 2002-03-21 00:00:00 — Åtgärderna skall finansieras fullt ut. Regeringen avser att återkomma till anslagsfrågor i budgetpropositionen . Miljö- bonusen avseende vindkraft trappas av . 13.1Förslaget till vissa ändringar i ellagen Tariffer för överföring på regionledningar Regeringens lagförslag berör två områden, dels skälighetsbedömning av nättarifferna på regionledningar, dels bestämmelser för uttag av el direkt från transformator. Förslaget i den första delen innebär en förändring avseende principerna för hur skälighetsbedömning av nättarifferna på regionledningar skall göras. De beräknade kostnaderna för den prestation som en nätkoncessionshavare har att utföra, och dennes sätt att utföra prestationen, skall bedömas samlat inom varje normalt spänningsintervall för nätkoncessionshavarens samtliga regionledningar. I nu gällande regelverk skall även antalet transformeringar till aktuellt spännings- intervall beaktas. Förslaget innebär således en förenkling av en mycket krånglig reglering. Vad beträffar förslaget rörande uttag av el direkt från transformator innebär det att en bestämmelse införs i ellagen om att nättariffen för en uttagskund, som på en regionledning är ansluten direkt till en trans- formator, skall utformas med utgångspunkt i nättariffen för spännings- nivån före transformatorn med ett skäligt tillägg för nedtransformeringen. Detta förslag lagfäster en praxis som redan finns och innebär således ingen förändring i praktiken. Tidpunkt för uppkomst av bindande avtal vid anvisning av elleverantör En elanvändare som saknar elleverantör blir av nätägaren anvisad en Regeringens förslag innebär att elanvändaren får betala till den anvisade elleverantören för den el denna har förbrukat utan att ha en Betalningen sker enligt de villkor som den anvisade elleve- Förslaget innebär att i de fall en elleverantör saknar balansansvarig, skall anvisa leverantören en balansansvarig. på en situation där detta kan vara aktuellt, är då säger upp sitt avtal med en balansansvarig med omedelbar verken, t.ex. till följd av att den balansansvarige försatts i konkurs. en elleverantör för att få bedriva verksamhet på elmarknaden ha ett kontrakt med en balansansvarig. Elleverantören i exemplet ovan står utan balansansvarig och har således inte tillstånd att bedriva verksamhet på Förslaget innebär således en ökad säkerhet och en förbätt- ring för elleverantören jämfört dagens situation och medför inga pålagor Undantag från krav på nätkoncession Förslaget innebär att ett företag kan få ett bindande besked om ett led- ningsnät kräver koncession eller ej utan att behöva ansöka om konces- Att ansöka om koncession innebär ett omfattande arbete och med den föreslagna bestämmelsen slipper ett företag genomföra en sådan ansökan om nätet kan anses vara undantaget från koncessionsplikt. 13.2 Förslag till ytterligare öppning av naturgasmarknaden Förslaget till fortsatt öppning av den svenska naturgasmarknaden utgår från det minimikrav avseende öppning av de nationella gasmarknaderna som följer av EG-direktivet 98/30/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas (gasmarknadsdirektivet). Enligt direktivet skall efter det att direktivet trätt i kraft (dvs. ) miniminivån för att anses vara s.k. berättigad kund sänkas till en förbruk- ning om naturgas på minst ett förbruk- ningsställe. Regeringen har föreslagit att den svenska naturgasmarknaden öppnas i enlighet med direktivets förslag och har tidigare redovisat sina överväganden i denna del. Regeringens förslag innebär att ytterligare fyra slutkunder blir berättigade kunder. Dessa kunder får alltså möjlighet att välja gasleverantör och att få tariffer för överföring av naturgas prö- vade. Några nya krav ställs inte på dessa företag. 14.1Förslaget till lag om ändring i ellagen (1997:857) 4 § Regeringen får föreskriva undantag från kravet på nätkonces- sion enligt 1 § och förbudet att börja bygga enligt 3 § i fråga om vissa slag av ledningar eller stationer eller i fråga om ledningar eller sta- tioner inom vissa områden. En sådan föreskrift får dock inte avse utlandsförbindelser. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndighe- ten får i det enskilda fallet medge undantag från kravet på nätkon- cession enligt 1 §. Undantag får medges bara för ledningar som är i bruk . Undantag skall medges för en bestämd tid, som kan förlängas. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndigheten får i det enskilda fallet meddela ett bindande besked om huruvida en eller flera elektriska starkströmsledningar omfattas av föreskrifter om undantag från kravet på nätkoncession. Ansökan om ett bindande besked får även göras av innehavaren av nätkoncessionen för det område, där ledningen eller ledningarna är belägna. Frågan om bindande besked har behandlats i avsnitt 7.9. Den nya föreskriften införs som ett nytt tredje stycke i den aktuella paragrafen. Ett ärende om bindande besked gäller frågan huruvida en ledning eller ett ledningsnät omfattas av de föreskrifter om undantag från kravet på nätkoncession som regeringen får meddela enligt första stycket. Däremot kan ett ärende om bindande besked inte avse den fråga som regleras i andra stycket. Där regleras nämligen sådana ledningar som i och för sig kräver nätkoncession men där innehavaren i det enskilda fallet kan få undantag från detta krav. Man kan alltså inte få ett bindande besked huruvida ett sådant undantag kan meddelas eller ej. Eftersom nätkoncession krävs både för att bygga och för att använda en ledning kan en ansökan om bindande besked avse såväl en ledning som någon avser att bygga som en redan befintlig ledning. Regeringen får inte föreskriva undantag från kravet på nätkoncession såvitt avser utlandsförbindelser. Därför kan ett bindande besked i prak- tiken inte avse en sådan ledning. I avsnitt 7.9 har regeringen anfört att de föreskrifter om undantag från kravet på nätkoncession som senare kommer att meddelas kan komma att innebära en möjlighet att på ett internt nät under vissa förutsättningar överföra el för annans räkning. I ett ärende om bindande besked beträf- fande ett internt nät, där överföring för annans räkning äger rum, måste det i ett eventuellt besked att nätet inte kräver nätkoncession tydligt klar- göras att detta endast gäller så länge förutsättningarna för att få överföra el för annans räkning föreligger oförändrade. Regeringen avser föreskriva att, i de fall ett bindande besked meddelas av nätmyndigheten, detta besked får överklagas hos regeringen. En ansökan om ett bindande besked får naturligtvis göras av den som avser att bygga en ledning och av den som använder en ledning. stycket föreskrivs att en sådan ansökan också får göras av innehavaren av det lokalnät inom vars område den aktuella ledningen är belägen. 5§ På en ledning som omfattas av nätkoncession för linje och där spänningen understiger (regionledning), får inte nät- tariffen, utom engångsavgift för anslutning, på varje spänningsnivå utformas med hänsyn till var en uttagspunkt är belägen i förhål- lande till ledningens anslutning till annan nätkoncessionshavares led- ning som omfattas av nätkoncession för linje. Tillstånd till avvikelse från vad som anges i första stycket får meddelas i enlighet med 6 §. Nättariffen för en elektrisk anläggning som tar ut el direkt från en transformator på en regionledning skall utformas med utgångspunkt i nättariffen för spänningsnivån före transformatorn med ett skäligt tillägg för nedtransformeringen. Paragrafen innehåller i första stycket en regel om utformningen av nät- tariffer för regionledningar. har ett nytt tredje stycke införts i paragrafen som reglerar utform- ningen av nättariffen vid uttag direkt från en transformator. Frågan har behandlats i avsnitt 7.6.3. Den nya regeln gäller bara vid uttag av el från en transformator. Den är tillämplig både på elanvändare och andra nätkoncessionshavare som tar ut el direkt från en transformator. Om tveksamhet skulle uppstå huruvida ett uttag sker direkt från en transformator eller ej får den frågan, som har påpekats i avsnitt 7.6.3, lösas i rättspraxis. 8 § Vid skälighetsbedömningen av nättariffen för en regionledning skall de beräknade kostnaderna för den prestation som nätkoncessions- havaren har att utföra och hans sätt att utföra prestationen bedömas samlat inom varje normalt spänningsintervall för nätkoncessionshava- rens samtliga regionledningar i hela landet. Den del av de beräknade kostnaderna som utgörs av betalning för överföring på stamnätet och andra regionledningar skall dock bedömas samlat endast för nätkoncessionshavarens samtliga regionledningar inom en och samma region. Den nya regleringen i denna paragraf har beskrivits i avsnitt 7.6.2.2. Den innebär främst att bestämmelserna i paragrafen om skälighetsbedöm- ningen av nättariffer för regionledningar har anpassats till den nya huvudregeln i 4 kap. 1 § om utformningen av nättariffer, som har före- slagits av regeringen i propositionen (prop. 2001/02:56) Energimark- nader i utveckling bättre regler och tillsyn. Bestämmelserna i första stycket motsvarar punkterna 2 och 3 i paragra- fens äldre lydelse. Enligt den nya lydelsen skall de beräknade kostnader- na för nedtransformering behandlas på samma sätt som övriga beräknade kostnader varför bestämmelserna i punkterna 2 och 3 nu behandlas i ett gemensamt stycke. Bestämmelsen i andra stycket motsvarar punkten 1 i paragrafens äldre lydelse. 4 a § När den systemansvariga myndigheten får kännedom om att ett avtal med myndigheten om balansansvar enligt 4 § första stycket skall upphöra att gälla skall myndigheten utan dröjsmål underrätta de inne- havare av nätkoncession på vars ledningsnät de uttagspunkter är belägna där balansansvaret sålunda kommer att upphöra att gälla. Innehavarna av nätkoncession skall utan dröjsmål underrätta berörda elleverantörer. När någon, som i ett avtal med en elleverantör har åtagit sig balans- ansvaret i de uttagspunkter där elleverantören levererar el, får känne- dom om att detta avtal skall upphöra att gälla skall den balansansva- rige utan dröjsmål underrätta den systemansvariga myndigheten och de innehavare av nätkoncession på vars ledningsnät de uttagspunkter är belägna där balansansvaret sålunda kommer att upphöra att gälla. Om en elleverantör saknar eller det kan befaras att han kan komma att sakna någon som har åtagit sig balansansvaret i de uttagspunkter där han, enligt 5 § första stycket, är leveransskyldig skall den system- ansvariga myndigheten anvisa honom någon som gentemot myndig- heten har åtagit sig balansansvaret i sådana uttagspunkter. Detta åta- gande skall gälla från det att det tidigare balansansvaret upphörde att gälla. Den systemansvariga myndigheten skall underrätta be- rörda nätkoncessionshavare om vem som har anvisats som balans- ansvarig. Nätkoncessionshavarna skall utan dröjsmål underrätta be- rörda elleverantörer om vem som har anvisats som balansansvarig i uttagspunkterna. Den fråga som regleras i denna paragraf behandlas i avsnitt 7.7. I första stycket regleras den situationen då ett sådant avtal som nämns i 4 § första stycket, och som alltså ingåtts mellan och en balansansvarig, upphör att gälla. Konsekvensen av detta blir att den balansansvarige inte längre får agera som balansansvarig på elmark- naden. De elleverantörer som har träffat avtal med en sådan balans- ansvarig om balansansvaret i de uttagspunkter där de levererar el får då rätteligen inte fortsätta sina leveranser i dessa uttagspunkter om inte någon annan åtar sig detta ansvar. I denna situation måste underrätta berörda nätkon- cessionshavare om att ett sådant avtal kommer att upphöra att gälla. Underrättelse skall ske utan dröjsmål, vilket i praktiken blir då avtalet har sagts upp av någondera parten. Därefter skall nätkoncessionshavarna un- derrätta berörda elleverantörer. Även dessa underrättelser skall ske utan dröjsmål. Om avtalet sägs upp med viss uppsägningstid och berörda elleveran- törer därmed hinner träffa avtal med en ny balansansvarig eller själva åta sig balansansvaret blir bestämmelserna i 9 § tillämpliga. Enligt den para- grafens första stycke skall elleverantören senast en månad i förväg under- rätta berörda nätkoncessionshavare vem som kommer att överta balans- ansvaret. Detta övertagande får bara ske från och med i en kalendermånad. Det finns dock en möjlighet för att, enligt 9 § andra stycket, medge att det nya balansansvaret skall börja gälla tidigare än enligt huvudregeln i 9 § första stycket. I de situationer då avtalet mellan och en balansan- svarig upphör att gälla kan det förekomma att avtalet sägs upp med omedelbar verkan. Då finns det i allmänhet inte tid för berörda elleveran- törer att träffa avtal med en ny balansansvarig, varför bestämmelsen i tredje stycket i den aktuella paragrafen om anvisning av balansansvarig blir tillämplig. skall då anvisa berörda elleverantörer en ny balansansvarig. I andra stycket regleras de fall där en balansansvarig i ett avtal med en elleverantör har åtagit sig balansansvaret i de uttagspunkter där elleve- rantören levererar el. Om ett sådant avtal skall upphöra att gälla skall den balansansvarige underrätta den systemansvariga myndigheten, dvs. , och berörda nätkoncessionshavare. Underrättelse skall ske utan dröjsmål, vilket i praktiken blir då avtalet har sagts upp av någondera parten. I detta fall behövs ingen underrättelse från nätkonces- sionshavaren till elleverantören eftersom denne måste känna till att ett avtal där han själv är part skall upphöra att gälla. Då får en sådan underrättelse måste göra en bedömning huruvida elleverantören har vilja och/eller förmåga att träffa avtal med en ny balansansvarig eller att själv åta sig detta ansvar innan det gamla avtalet upphör att gälla. Det vanliga torde vara att ett avtal av denna typ sägs upp just för att elleverantören vill byta balansansvarig eller själv åta sig balansansvaret. Då sägs vanligen avtalet upp med viss uppsägningstid så att elleveran- tören kan reglera balansansvaret innan det gamla avtalet löper ut. Bestämmelserna i 9 och 10 §§ blir då tillämpliga. Enligt 9 § första stycket skall elleverantören underrätta nätkoncessionshavaren om bytet av balansansvarig, varefter nätkoncessionshavaren, enligt 10 §, skall underrätta om detta. får därigenom möjlighet att kontrollera att elleverantören verkligen har reglerat balans- ansvaret efter det gamla avtalets upphörande. Det kan dock förekomma att ett avtal sägs upp med omedelbar verkan. I den situationen torde elleverantören sakna möjlighet att reg- lera frågan om balansansvaret. Då får kännedom om att den situationen uppstått blir tredje stycket i den aktuella paragrafen tillämpligt. Detsamma blir fallet om avtalet har sagts upp till upphörande efter viss uppsägningstid och gör bedömningen att elleverantören saknar vilja och/eller förmåga att träffa avtal med en ny balansansvarig eller att själv åta sig detta ansvar innan det gamla avtalet upphör att gälla. I tredje stycket anges att i angivna situationer blir skyldig att anvisa elleverantören en balansansvarig. Då får kännedom om att balansansvaret kommer att upphöra i vissa uttags- punkter till följd av att den situation, som beskrivs i första eller andra stycket föreligger måste , som nämnts, göra en bedömning huruvida berörd elleverantör, med iakttagande av de tidsfrister som gäller enligt 9 § första stycket, kommer att hinna träffa avtal med en ny balansansvarig eller själv åta sig detta ansvar innan det gamla avtalet om balansansvar upphör. Endast om berörd elleverantör inte kan förväntas reglera balansansvaret skall en balansansvarig anvisas. Om en elleverantör redan saknar balansansvarig då Svenska kraftnät får kännedom om förhållandet skall naturligtvis en balans- ansvarig anvisas. Bestämmelsen kan sägas vara en motsvarighet till bestämmelsen i 8 § första stycket om skyldighet för en nätkoncessionshavare att anvisa en elleverantör åt en elanvändare som saknar sådan. Den nya föreskriften kraftnät måste träffa avtal med ett antal balansansva- riga som är villiga att åta sig balansansvaret i sådana situationer som nämns i tredje stycket. Av detta stycke framgår också att den anvisade balansansvariges ansvar börjar gälla som det gamla balansansvaret upphör att gälla. Avtalen mellan och de som är villiga att bli anvisade som balansansvariga måste därför utformas i enlighet med detta. När en balansansvarig har anvisats skall , enligt fjärde stycket, underrätta berörda nätkoncessionshavare om detta. Underrättelse sker lämpligen med att den balansansvarige anvi- sas. Därefter skall nätkoncessionshavarna underrätta berörda elleveran- törer. Skälet för denna reglering är följande. har bara kännedom om i vilka uttagspunkter en viss balansansvarig har åtagit sig balansansvaret men inte vilka elleverantörer som levererar el i dessa uttagspunkter. Det sistnämnda förhållandet har dock nätkoncessions- havarna kännedom om. Underrättelsen från till en nät- koncessionshavare enligt detta stycke anger alltså bara de uttagspunkter där den anvisade balansansvarige har övertagit balansansvaret. På grund- val av denna information skall sedan nätkoncessionshavaren underrätta de elleverantörer, som levererar el i de angivna uttagspunkterna om vem som har anvisats som ny balansansvarig. 8 § Elanvändare som saknar elleverantör skall av berörd innehavare av nätkoncession anvisas en elleverantör, som gentemot nätkonces- sionshavaren har åtagit sig att leverera el till sådana elanvändare. Den anvisade elleverantören skall underrätta elanvän- daren om de villkor för leveransen som han avser att tillämpa och om den dag då han avser att påbörja leveransen enligt avtalet. För förbrukningen av den el som inte levererats enligt ett leverans- avtal med en elleverantör skall elanvändaren betala till den anvisade elleverantören enligt de villkor som denne tillämpar. Den nya regleringen i paragrafen har behandlats i avsnitt 7.8. I första stycket, som är oförändrat, ges huvudregeln att en elanvändare som saknar elleverantör av nätkoncessionshavaren skall anvisas en elleverantör. Enligt andra stycket, som också är oförändrat så när som på ett redak- tionellt tillägg, anges att en anvisad elleverantör måste under- rätta elanvändaren om de villkor för leveransen han avser att tillämpa och om den dag han avser att påbörja leveransen. Då elanvändaren anvisas en elleverantör kan han uttryckligen godta den anvisade elleverantören som sin elleverantör. Han har då möjlighet att förhandla om villkoren för den framtida leveransen. Om överenskom- melse om annat inte träffas börjar leveransavtalet gälla den dag som den anvisade elleverantören har angivit i sin underrättelse. Om elanvändaren inte agerar och fortsätter att ta ut el den dag som den Prop. 2001/02:143 anvisade elleverantören angivit i sin underrättelse får han anses ha godtagit den anvisade elleverantören som sin elleverantör och de villkor som denne angivit i sin underrättelse. börjar då gälla den angivna dagen. För tiden , dvs. , grundar sig elanvändarens betalningsskyldighet på bestämmelsen i nästa stycke. I tredje stycket, som är nytt, berörs den tidsperiod då elanvändaren saknar ett leveransavtal. I detta stycke regleras nämligen elanvändarens betalning för förbrukning av den el som inte levererats enligt ett leve- ransavtal. Beträffande sådan förbrukning finns alltså inget leveransavtal som reglerar elanvändarens betalning för elförbrukningen. I stället grun- das hans betalningsskyldighet på bestämmelsen i detta stycke. Där anges dels att betalningen skall ske till den anvisade elleverantören, dels att betalningen skall ske enligt de villkor som den anvisade elleverantören har angett. Även i den delen kan dock elanvändaren avtala om något annat med den anvisade elleverantören. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 4 kap. 5 och 8 §§ i deras nya lydelse tillämpas första gången i fråga om nättariffer som gäller från och med det räkenskapsår som börjar eller närmast därefter. 3.8 kap. 8 § i sin äldre lydelse tillämpas i de fall då en elleverantör har anvisats före ikraftträdandet. I punkten 1 anges ikraftträdandedagen. I punkten 2 ges en övergångsbestämmelse beträffande de nya reglerna om utformning och skälighetsbedömning av nättariffer på en regionled- ning. De flesta nätföretag har kalenderåret som räkenskapsår. Nätföre- tagen bör inte tvingas ändra sina nättariffer under pågående räkenskaps- år, varför de nya reglerna skall börja tillämpas på ett nätföretag först då företaget inleder det räkenskapsår som börjar eller närmast därefter. I punkten 3 ges en övergångsbestämmelse beträffande den nya regle- ringen vid anvisning av elleverantör. Om en elleverantör har anvisats innan lagändringen träder i kraft bör inte regelverket ändras under ärendets gång. Därför skall den nya regleringen tillämpas först då anvis- ning sker efter det att lagändringen trätt i kraft. 14.2Förslaget till lag om ändring i naturgaslagen (2000:599) 5 § Med berättigad kund avses 1.förbrukare som har naturgaseldad kraftproduktion, och 2.övriga förbrukare som enligt ingångna inköpsavtal kommer att förbruka mer än naturgas på minst ett förbrukningsställe. Ändringen i andra punkten innebär att förbrukningströskeln för att anses som en berättigad kund sänks natur- gas på minst ett förbrukningsställe. Ändringen har berörts i avsnitt 7.11.2. Det som krävs för att en kund skall anses som en berättigad kund är inte att hans faktiska förbrukning har överstigit gränsvärdet utan det som krävs är att han har ingått avtal om köp av gas för en årlig förbrukning över gränsvärdet. Sådana avtal kan naturligtvis ingås när som helst. Med år avses alltså inte kalenderår utan en period framåt från det att relevanta inköpsavtal har ingåtts. De kunder som har ingått avtal om köp av gas för en förbrukning över det nya gränsvärdet framåt från det att lagändringen träder i kraft blir alltså berättigade kunder. Det saknar därvid bety- delse när avtalet har ingåtts. Någon övergångsbestämmelse behövs därför inte. Förslaget till lag om elcertifikat 1 kap. Tillämpningsområde och definitioner 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om rätt för producenter av förny- bar el att få elcertifikat och skyldighet för elleverantörer och elanvändare att förvärva ett visst antal elcertifikat i förhållande till den egna för- säljningen eller förbrukningen av el. 2 § I denna lag används följande beteckningar med den betydelse som här anges: 1.förnybar el: elektricitet som producerats med hjälp av förnybara energikällor, såsom vind, sol, vatten, geotermisk energi eller bio- bränsle, 2.elcertifikat: ett av staten utgivet intyg om att en viss mängd förnybar el har producerats i en anläggning som godkänts enligt denna lag, 3.certifikatberättigad producent: en innehavare av en godkänd pro- duktionsanläggning för förnybar el, 4.elleverantör: den som yrkesmässigt levererar el som har producerats av denne själv eller av någon annan, 5.elanvändare: den som förbrukar el som denne själv producerat eller importerat eller som någon annan levererat och 6.kvotplikt: skyldighet att till staten ge in elcertifikat i förhållande till den egna försäljningen eller förbrukningen av el under det närmaste föregående kalenderåret. Förutsättningar för att få elcertifikat Anläggningar som berättigar innehavaren till elcertifikat 1 § Berättigad att få elcertifikat är innehavare av en anläggning där el produceras med hjälp av 4.biobränsle, som uppfyller kraven i föreskrifter som meddelats med stöd av andra stycket, eller Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om vilka krav som skall ställas på biobränslen, för att pro- duktionen av el skall berättiga till elcertifikat. 2 § Berättigad att få elcertifikat är även innehavare av en anläggning där el produceras med hjälp av vattenkraft, om produktionen sker i 1. en anläggning som är i drift vid lagens ikraftträdande och som har en installerad en effekt som inte är högre än , 2.en anläggning som på nytt tas i drift efter lagens ikraftträdande efter att inte ha varit i drift efter ,