prop · GP03129 · 2002-03-19 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2001/02:129 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för hur integrationspoliti- ken utvecklats då beslutade om mål och inrikt- ning för politikområdet med anledning av propositionen , framti- den och från invandrarpolitik till integrationspolitik (prop. 1997/98:16). Regeringen redovisar också sin bedömning av inriktningen på den framtida integrationspolitiken. Propositionen , framtiden och mångfalden från invandrarpolitik till integrationspolitik .............................. Syftet med skrivelsen ......................................................... Den förändrade befolkningen i ............................. Medborgarskap och naturalisering................................... Kategoriseringar och invandrarbegreppet ........................ Metoder för genomförande av integrationspolitiken ...................... Styrningen av myndigheterna........................................... Ny lag mot etnisk diskriminering i arbetslivet................. 3.4En nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och etnisk diskrimi 3.5Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna genom lokala Introduktion ...............................................för flyktingar Behov av förbättringar av introduktionen Uppföljning .....................och resultat av introduktionen Flyktingens tillfredsställelse med sin Insatser för barn utan vårdnadshavare Utvecklingsarbete .............för en förbättrad introduktion Översyn av mottagandet och introduktionen . Utvecklingen ....................................inom olika samhällsområden Arbete .....................................................och försörjning Var finns hindren? Etnisk mångfald i arbetslivet Språk ........................................................och utbildning Kunskaper i svenska och i modersmål Förskola, grund - och gymnasieskola Inflytande och delaktighet................................................ Rösträtt och valdeltagande ............................. Andra former av inflytande ............................ Särskilda insatser inom demokratiområdet .... Statsbidrag till organisationer som främjar Utvecklingsarbete i storstadsregionerna ........ Kultur och trossamfund.................................................... Litteratur och bibliotek ................................... Storstadspolitiken inom kulturområdet .......... De statliga myndigheternas .........................................verksamhet Myndigheterna .........................och integrationspolitiken Ombudsmannen ............mot etnisk diskriminering (DO) Arbetsfördelningen ...mellan och DO Etnisk diskriminering, ..................främlingsfientlighet och rasism Lagstiftning mot etnisk diskriminering Åtgärder mot etnisk diskriminering i den Rasism och .....................................främlingsfientlighet 7.2.1Brott med rasistiska, främlingsfientliga och Forum för Levande Historia......................... 7.2.5Vissa övriga åtgärder i den nationella 7.2.6Förstärkning och översyn av det antirasistiska Kvinnors och mäns lika rättigheter och möjligheter..................... Insatser för jämställdhet i integrationsprocessen ........... Familjer med patriarkala värderingar............................. 10.1Allmänt om utvecklingen ur ett integrationsperspektiv . Integrationspolitikens fortsatta inriktning ...................... Integrationspolitikens mål tydliggörs........... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... beslutade om mål och inriktning för integrationspolitiken. beslut innebar att den generella politiken skall utformas efter samhällets etniska och kulturella mångfald och att särlösningar för invandrare i huvudsak bara skall avse den i . Inriktningen på integrationspolitiken skall vara att ge stöd till individers egen försörjning och delaktighet i samhället, värna grundläggande demokratiska värden och verka för kvinnors och mäns lika rättigheter och möjligheter samt förebygga och motverka etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. En ny myndighet, , inrättades och fick till uppgift att verka för en utveckling av introduktionen för nyanlända flyktingar, att främja integration samt att följa tillståndet och utvecklingen inom olika samhällssektorer i förhållande till de integrationspolitiska målen. I denna skrivelse redovisas utvecklingen inom olika samhällsområden i förhållande till beslut om mål och inriktning för integrationspolitiken. Regeringen redovisar också sin syn på den framtida inriktningen på integrationspolitiken. En uppföljning av kommunernas introduktionsverksamhet för nyanlända flyktingar redovisas i förhållande till propositionens intentioner om en introduktion som bygger på ökad individualitet och flexibilitet. Uppföljningen visar att även om det finns tydliga utvecklingstendenser i positiv riktning finns det fortfarande brister i verksamheten. Ett omfattande förnyelsearbete av kommunernas introduktionsverksamhet sker. En översyn pågår också för att ta reda på om det finns behov av ytterligare åtgärder för att utveckla en bättre och mer individanpassad introduktion. Utvecklingen när det gäller arbete och försörjning visar att arbetslösheten bland invandrare har minskat och att färre invandrare är beroende av socialbidrag för sin försörjning. Trots omfattande insatser för att öka invandrares sysselsättning och för att ta tillvara den etniska mångfalden i arbetslivet kvarstår dock skillnaderna i sysselsättning mellan utrikes födda och infödda svenskar. Ansträngningarna att öka sysselsättningen för invandrare skall intensifieras. Utvecklingen redovisas också när det gäller utbildning och språk. En rad åtgärder för att stärka det svenska språket och för att förbättra svenskundervisningen för invandrare pågår. Såväl inom barn- och ungdomsskolan som inom vuxenutbildningen sker insatser både för att öka lärarnas kompetens och för att förbättra förutsättningarna för den som har invandrat att tillgodogöra sig utbildningen. Former och metoder för validering av vuxnas kunskap och kompetens kommer att utvecklas. I segregerade bostadsområden i storstadsregionerna pågår inom ramen för storstadspolitiken långsiktiga satsningar för att åstadkomma en mer positiv utveckling. Satsningarna inriktas på tillväxt, sysselsättning och språkutveckling. Metoder och erfarenheter som vuxit fram inom storstadsarbetet är viktiga att ta tillvara. Insatser och åtgärder sker för att öka möjligheterna till inflytande och delaktighet i samhällsutvecklingen för personer med utländsk bakgrund. Regeringen gör också en bedömning av behovet av förändringar när det gäller stödet till organisationer som främjar integration. Inom områdena kultur och trossamfund belyses hur det nationella Skr. 2001/02:129 kulturutbudet har förändrats och påverkats av den etniska och kulturella mångfalden i samhället samt att en utveckling skett mot en ökad religiös mångfald. Inom folkhälsoområdet sker en utveckling som innebär att insatserna skall inriktas på att förebygga ojämlikheter i folkhälsan En uppföljning av hur myndigheterna anpassar sin verksamhet till de integrationspolitiska målen redovisas liksom utvecklingen av verksamhet. En effektivare styrning av myndigheterna skall ske med avseende på deras ansvar för de integrationspolitiska målen. uppföljande och utvärderande roll skall underlättas. Åtgärder för att förebygga och motverka etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism pågår enligt den tidigare beslutade handlingsplanen. En förstärkning av diskrimineringslagstiftningen samt ett intensifierat arbete mot rasism planeras. Ansträngningarna för att uppnå jämställdhetspolitikens mål skall öka när det gäller kvinnors och mäns lika rättigheter och möjligheter. Den nuvarande inriktningen på integrationspolitiken skall fortsätta men genomförandet skall förbättras och utvecklas inom olika samhällsområden. Integrationspolitikens mål skall tydliggöras och de frågor som är förenade med den gemensamma värdegrunden skall ges ökad uppmärksamhet i integrationsprocessen liksom uppväxtvillkoren för barn och ungdomar med utländsk bakgrund. 1.1Propositionen , framtiden och mångfalden från invandrarpolitik till integrationspolitik lämnade regeringen propositionen , framti- den och mångfalden från invandrarpolitik till integrationspolitik (prop. 1997/98:16) till . Propositionen innehöll förslag om mål och inriktning för en framtida integrationspolitik. I propositionen beslutades att samhällets etniska och kulturella mångfald bör tas som utgångspunkt för den generella politikens utformning och genomförande på alla sam- hällsområden och nivåer. Vidare angavs att säråtgärder som riktar sig till invandrare som grupp bör begränsas till insatser och åtgärder som kan behövas i . Regeringens förslag antogs med viss justering av (prop. 1997/98:16, bet. 1997/98:SfU06, rskr. 1997/98:68). De mål som fastställdes för integrationspolitiken var att alla som bor i , oavsett etnisk och kulturell bakgrund, skall ha lika rättigheter och möjligheter, en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund och en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt och tolerans och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. Det integrationspolitiska arbetet skall inriktas på att ge stöd till individers försörjning och delaktighet i samhället, värna grund- läggande demokratiska värden och verka för kvinnors och mäns lika rät- tigheter och möjligheter samt förebygga och motverka diskriminering, Skr. 2001/02:129 främlingsfientlighet och rasism. Genom beslut med anledning av den integrationspolitiska propositionen förändrades inriktningen på det politikområde som tidigare hette invandrarpolitik. Invandrarpolitiken fastställdes av och innebar att invandrares kulturella och språkliga bakgrund inte bara skulle erkännas utan också främjas. Avsikten med invandrarpolitiken var att innefatta dem som invandrat i samhällsgemenskapen. Genom invandrarpolitiken blev invandrarna som grupp synliga i samhället och det skapades också en medvetenhet om att hänsyn måste tas till invandrarna och deras behov. kom den förda politiken att peka ut invandrare som en ho- mogen grupp. De som bott i och etablerat sig fick ofta ingå i gruppen invandrare liksom även de som var födda och upp- vuxna i men med invandrade föräldrar. Genom att politiken i stor utsträckning kom att rikta sig till invandrare som grupp sattes invand- rarskapet i centrum och kom därmed att förknippas med annorlunda- skap. Invandrarpolitiken och den administration som byggdes upp kring denna kom att förstärka känslan av vi-och-dom och medverkade därför till det utanförskap som många invandrare i upplever liksom även deras barn. Detta är bakgrunden till att invandrarpolitiken ersattes av integrationspolitiken. Integrationspolitiken innebär att utformningen av den generella politi- ken skall utgå från alla människor som bor i , oavsett etnisk eller Integrationspolitiska mål och synsätt skall införlivas inom alla samhällsområden. Invandrares behov skall, precis som andras behov, beaktas inom ramen för den generella politiken. Integrationspolitiken skall inriktas på förhållanden och mekanismer i hela samhället och inte som vara inriktad på invandrare och samhällets relationer till dem. av nyanlända flyktingar skall däremot fortsätta att vara en säråtgärd. denna säråtgärd måste på ett bättre sätt utgå från den enskilda invandrarens bakgrund och förutsättningar. svenskutbildningen skall inte invandrare behandlas som en homogen grupp utan åtgärder skall utformas flexibelt utifrån individuella behov. Vad som sker den i är av stor betydelse för den Regeringen bedömde också i propositionen att de integrationspolitiska målen inte kan införlivas i den generella politiken utan aktivt En av de viktigaste uppgifterna för att nå de integrationspolitiska målen måste därför vara att kontinuerligt följa upp vad som sker inom olika områden och nivåer i samhället samt att vara uppmärksam på hur social mobilitet, välfärd och levnadsvillkor utvecklas med utgångspunkt från samhällets mångfald. Det är också angeläget att regeringen och kontinuerligt informeras om utvecklingen och att hinder för integrationspolitikens genomslag identifieras så att beslut om förändringar kan fattas. det integrationspolitiska beslutet inrättades en ny myndighet, Skr. 2001/02:129 , med ansvar för att integrationspolitiska mål och synsätt får genomslag på olika samhällsområden. Propositionen innehöll också ett antal ytterligare förslag och bedömningar i syfte att underlätta genomförandet av den nya integrationspolitiken. När antog målen för den nya integrationspolitiken under- ströks det av både regeringen och att målen om allas lika möj- ligheter och rättigheter också innebär skyldigheter. ansåg se- nare att detta borde tydliggöras genom en komplettering av målen för integrationspolitiken vilket gavs regeringen tillkänna. I samband med behandlingen av budgetpropositionen 2001 beslutades att ordet skyldig- heter skulle fogas till det integrationspolitiska målet om lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Det har gått fattade beslut om mål och inriktning för integrationspolitiken. I denna skrivelse redovisas tillståndet och utvecklingen inom olika samhällsområden utifrån ett integrationspo- litiskt perspektiv. Syftet är att ge en beskrivning av integra- tionspolitikens resultat i förhållande till de integrationspolitiska målen samt regeringens bedömning av den fortsatta inriktningen på integra- tionspolitiken. uppföljning av tillståndet och utvecklingen inom områdena arbete, utbildning och boende, samt introduktionen för nyanlända invandrare, Rapport 2000, ligger till vissa delar till grund för skrivelsen. I avsnitt 1-3 ges en bakgrund till skrivelsen, vissa begrepp om invandrare samt metoder för integrationspolitiken. I avsnitt 48 redovisas utvecklingen inom olika samhällsområden i förhållande till de integrationspolitiska målen liksom de insatser som regeringen gör inom respektive område. I avsnitt 9 beskrivs det internationella arbete som pågår. I avsnitt 10 redovisar regeringen sin bedömning av utvecklingen och inriktningen på den framtida integrationspolitiken. I denna skrivelse avser begreppet invandrare personer som själva har invandrat till . Med nyanlända invandrare avses personer som har invandrat för högst . Uttrycket personer med utländsk bakgrund avser såväl personer som har invandrat som personer som själva är födda i men har minst en förälder som har invandrat. En person med utländsk bakgrund kan också ha svensk bakgrund och en starkare anknytning till än till något annat land. Sedan den integrationspolitiska propositionen beslutades har två nya propositioner tillkommit som har betydelse för uppföljningen av integra- antog en storstadspolitisk pro- position med mål och inriktning för den nationella storstadspolitiken Skr. 2001/02:129 (prop. 1997/98:165, bet. 1998/99:AU2, rskr. 1998/99:34). för storstadspolitiken, och som i hög grad berör också de integrationspo- litiska målen, är att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segre- gationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare. De integrationspolitiska aspekterna av storstadspolitiken redovisas i denna skrivelse avsnitt 3, 5 och 10. Storstadspolitikens utveckling kommer att redovisas vid ett annat tillfälle. beslutade även om riktlinjer för den natio- nella minoritetspolitiken med inriktning på skydd och stöd för de natio- nella minoriteterna och minoritetsspråken (prop. 1998/99:143, bet. 1999/2000:KU6, rskr. 1999/2000:69). I samband med budgetpropositio- nen beslutade att minoritetspolitikens mål skall vara att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. Minoritetspolitiken har i vissa avseenden fått betydelse för inte- grationspolitiken vilket tas upp i denna skrivelse avsnitt 5.3 och 5.4. 2.1Den förändrade befolkningen i befolkning har på bara några decennier genomgått stora föränd- ringar och är ett land med många olika kulturer, språk, religioner och traditioner. Mer än en miljon av befolkning har invandrat, vilket innebär att mer än var tionde invånare är född utom- lands. Därtill finns det 800 000 personer som är födda i men har en eller två utrikes födda föräldrar. Majoriteten av dem har både en svenskfödd och en utrikes född förälder. I den integrationspolitiska propositionen konstaterade regeringen att invandringen radikalt har förändrat befolkningssammansättningen. Nedan redogörs för den förändrade befolkningssammansättningen, både ur ett historiskt perspektiv och hur utvecklingen varit sedan propositionen lades, samt en framtidsblick. Vidare berörs kategoriseringar och invandrar- och flyktingbegreppen. Genom tiderna har det bott människor från olika länder i . nas kan att etablerade sig tyska köpmän och hantver- kare här och bodde bl.a. finska svedjebönder och valloner i Men det var i modern tid, med efterkrigsinvandringen som en genomgripande förändring av befolkningssammansättning har omkring två miljoner personer invandrat till som ca 1,2 miljoner personer har utvand- Människor från och södra , bl.a. , dåvarande , och , flyttade till för att arbeta. Hårdare invandringsregler bidrog till att invandringen ändrade karaktär från arbetskraftsinvandring till flyktinginvandring, och då kom bl.a chilenare, greker och assyrier/syrianer till landet. rådde dock fri rörlighet och många från fortsatte att söka Under åttio- och nittiotalen flydde många från och till , och sökte sig ett mycket stort antal flyktingar hit från före detta . Många somalier bosatte sig i De som har invandrat kan grovt delas upp i tre numerärt sett ungefär lika stora grupper: en tredjedel är födda i andra nordiska länder, en tredjedel är födda i övriga medan en tredjedel är födda i länder Som framgår ovan utgör de som invandrat till en ytterst disparat skara människor, vad gäller vistelsetid i , ur- sprungsland med mera. Deras ekonomiska bakgrund skiljer sig minst lika mycket som de svenskföddas. Utbildningsmässigt befinner de sig såväl bland dem som har allra högst utbildning som bland dem som är näst Det enda de delar är erfarenheten att vara född i ett an- nat land än . Den invandrade befolkningen har ökat från knappt 200 1950 till 1 003 000 vid slutet av . Jämfört med andra europeiska länder har en hög andel utrikes födda i befolkningen. kvinnor som män har invandrat till . Majoriteten av dem som invandrat till har befunnit sig minst hade av dem som invandrat till varit i och . Den stora gruppen invandrare från före detta som kom till har varit här åtta till . Som framgår ovan finns det flera anledningar till att personer invand- Av de utrikes födda som bor i landet bedöms om- kring en tredjedel ha invandrat på grund av flyktingskäl eller liknande och en tredjedel av familjeskäl, medan det i övriga fall rör sig om arbets- Av dem som fick uppehållstillstånd fick 23 procent tillstånd av flyktingskäl, andra skyddsbehov och humanitära skäl och som anhöriga. Resterande fick tillstånd på grund av gäststudier, arbetsmarknadsskäl, adoptioner eller enligt EES- Anhöriginvandring är alltså den största enskilda anled- ningen till att människor beviljas uppehållstillstånd. Utvecklingen sedan den integrationspolitiska propositionen invandrade 62 000 personer vilket är en ökning med sex är irakiska medborgare den största enskilda invandrargruppen. Det beror sannolikt delvis på att har varit ett av få länder som inte bara i praktiken låtit alla irakier stanna utan också direkt gett irakierna uppehållstillstånd. tal har också invandrat från grannländerna , och . Här handlar det, liksom när det gäller andra EU-länder, om arbetskrafts- Många har också kommit från , Bosnien- De har i första hand kommit som asylsökande el- ler anhöriga till flyktinginvandrare. Totalt sett är det något fler kvinnor än män som har invandrat . Mångfald och ökad internationalisering Nästan hela världen finns representerad i . 2001 bodde människor från 203 nationer här. Förutom den etniska och kulturella mångfalden finns numera även en religiös mångfald. har berikats med aktiva religionsutövare från olika religioner och sekularisering har vänt , till stor del som en följd av invandringen till . Den etniska och kulturella mångfalden ökar i som allt fler svenskar reser till andra länder för arbete eller semester. ökade resandet utomlands innebär att allt fler har fått uppleva känslan av att vara annorlunda i ett land där andra språk än ens modersmål talas eller där människor klär sig annorlunda etc. där fler människor har erfarenheter av andra kulturer, antingen genom invandrade vänner i eller via egna resor eller TV och Internet, leder förhoppningsvis till en ökad vana vid och förståelse för människor som har andra kulturella uttryckssätt än traditionellt svenska. svenska medlemskapet i den Europiska Unionen har också i hög grad bi- dragit till att människor från olika kulturer kommer närmare varandra. fram sker två tydliga förändringar i den svenska befolkningen. Befolkningen blir äldre och de med utländsk bakgrund fortsätter att bli fler. Åldrandet i befolkningen innebär att från kommer befolkningen i arbetsför ålder att börja minska. långsam takt men kommer den arbetsföra befolkningen att krympa med 20 000 personer . Fler kommer att ha utländsk bakgrund . Inte i första hand på grund av invandring utan på grund av att allt fler av barnen som föds i kommer att ha en eller två utrikes födda föräldrar och att huvudparten av dem som avlider är etniska Personer med utländsk bakgrund beräknas utgöra av den arbetsföra befolkningen och de har en mer gynnsam ålderssammansättning, ur arbetskraftssynpunkt, än övriga befolkningen. Om deras arbetskraftsdeltagande med undantag för de mest nyanlända invandrarna skulle öka till samma nivå som den övriga befolkningen skulle teoretiskt sett ytterligare drygt 200 000 personer Detta visar uppskattningar som presenteras i departementsskrivelsen Alla lika olika mångfald i arbetslivet (Ds 2.2 Medborgarskap och naturalisering Knappt en halv miljon människor i , av befolkning, var inte svenska medborgare utan hade medborgar- skap i något annat land. Majoriteten av dem med annat medborgarskap var födda utomlands, , medan var födda i . finns det många som inte är födda i , men som har Skr. 2001/02:129 blivit svenska medborgare. Den som har bytt till svenskt medborgarskap sägs ha blivit naturaliserad. Av samtliga som invandrat till och som bodde här var naturaliserade. För att bli svensk medborgare krävs i princip att man har fyllt och varit bosatt i (för nordiska medborgare). Den som är flykting eller statslös skall ha bott i för att få medborgarskap. Därutöver ställs krav på ett hederligt levnadssätt. Medborgarskap kan ha betydelse för enskilda människors integrations- process och känsla av inflytande och delaktighet i samhället. För många har medborgarskap en känslomässig aspekt och utöver de formella rättig- heter som följer av medborgarskap, såsom rösträtt och valbarhet till riks- dagen, medför medborgarskap andra fördelar som t.ex. underlättar resan- det och känsla av tillhörighet. Sannolikt kommer antalet svenska med- borgare att öka sedan lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap trädde i kraft och det blev möjligt att ha dubbelt medborgarskap. Ur integrationshänseende är den nya lagen viktig, den markerar att en in- divid inte behöver välja en identitet och ett hemland, utan kan vara tillhö- rig mer än ett land (för utförligare information om lagen, se avsnitt 5.3). Med hjälp av kategoriseringar går det att samla in statistik utifrån exem- pelvis födelseland och medborgarskap som visar om utrikes födda miss- gynnas på arbetsmarknaden eller utsätts för diskriminering. Utan statistik skulle det vara svårt att uppmärksamma ojämlikheter i samhället, t.ex. skillnader i levnadsvillkor.