prop · GP03101d2 · 2002-04-12 00:00:00 — De takbegränsade utgifterna avser faktiskt förbrukade anslagsmedel vilket innebär att myndigheternas utnyttjande av reservationer och anslagssparande samt utnyttjande av anslagskredit ingår. Tilldelade medel utgör summan av ingående anslagsbehållningar, statsbudget, tilläggsbudget, indragningar och utnyttjad del av medgivet överskridande. Se vidare anslagsbehållningar. En tillgång är en resurs som kontrolleras av en redovisningsenhet till följd av inträffade händelser och som förväntas innebära ekonomiska fördelar eller servicepotential . Tillgängliga medel utgör summan av tilldelade medel och anslagskredit. Se vidare tilldelade medel och anslagskredit. Anslagsmedel kan förutom på statsbudgeten även anvisas på tilläggsbudget under löpande budgetår i samband med beslut om den ekonomiska vårpropositionen eller budgetpropositionen. Se vidare statsbudget. Avser omfördelningstransaktioner och kännetecknas oftast av att ingen motprestation erhålls. Transfereringar i staten utgörs främst av utbetalningar av bidrag m.m., oftast via statsbudgeten. Se vidare bidrag. Statsbudgetens saldo justerat för tillfälliga och extraordinära händelser. Det finns dock ingen entydig metod att definiera vilka transaktioner som skall klassificeras som tillfälliga eller extra- Exempel på en sådan händelse är en försäljning av statligt aktieinnehav. I allmän mening är uppbörd statens uppbärande av skatt. I statlig redovisning används uppbörd om alla de intäkter som en myndighet tar upp i sin resultaträkning men inte får disponera, utan skall överföra till inkomsttitel på statsbudgeten. Intäkt som avser tjänster m.m. som utförts men ännu inte fakturerats. Sådan intäkt tas upp i resultaträkningen med motposten upplupen intäkt i balansräkningen. Kostnad för t.ex. varor och tjänster som avser redovisningsperioden men där faktura ännu inte erhållits. Ett annat exempel är skuld till personalen för inarbetad semester. Sådana kostnader bokförs tas upp i resultaträkningen med motposten upplupna kostnader i balansräkningen. Avser själva betalningstransaktionen, dvs. när ersättning utgår. Den del av ett aktiebolags vinst som utdelas till aktieägarna. Det ekonomiska värdet av de resurser som anskaffas (till skillnad från begreppet kostnad som avser förbrukningen). Utgiften uppstår vid anskaffningstillfället, vilket i normalfallet likställs med den tidpunkt då faktura mottas för en levererad vara eller tjänst. Utgiftsområde är ett begrepp i budgetprocessen. I statsbudgeten finns 27 utgiftsområden för vilka utgiftsramar fastställts av . 2001/02:101 BILAGA 1 tillämpas den s.k. rambeslutsmodellen vilket är en uppifrån- och nedmetod för budgetering. Den innebär att i ett första steg tar ställning till utgiftstaket, därefter utgiftsramar för de 27 utgiftsområdena och slutligen de enskilda anslagen. Utgiftstaket för staten sätter en gräns för nivån på statens utgifter för ett visst år. Taket fastställs i förväg av . Skillnaden mellan utgiftstaket och takbegränsade utgifter utgörs av en budgeteringsmarginal. Utgiftstaket för staten beslutas i nominella termer av och tar hänsyn till en viss beräknad prisutveckling . När utgiftstaket för det tredje tillkommande året skall fastställas är utgångspunkten att utgiftstaken ligger fast. S.k. tekniska justeringar av tidigare fastställt utgiftstak förekommer. Utgiftstak för offentlig sektor Utöver det statliga utgiftstaket finns ett tak som omfattar hela den offentliga sektorns utgifter. Det beräknas som summan av det statliga utgiftstaket och de beräknade kommunala utgifterna med avdrag för interna transaktioner mellan staten, kommunsektorn och ålderspensionssystemet. Eftersom kommunerna har rätt att själva besluta om skatteuttag och utgiftsnivåer är detta tak endast beräknat och inte fastställt av som taket för de statliga utgifterna. De tillgångar i utländsk valuta som kan disponeras för betalningar till utlandet. Risken för förändringar i kursen på den aktuella valutan. Årets över- eller underskott Den sista raden i resultaträkningen som visar skillnaden mellan redovisade intäkter och kostnader. Motsvarande uppgift finns i balansräkningen i noten till rubriken . 2001/02:101 BILAGA 1 Med en tillgångs återanskaffningsvärde menas utgiften för dess förvärv eller tillverkning som skulle uppstå om anskaffning skulle ske vid räkenskapsårets utgång. 2001/02:101 BILAGA 2 Avgränsning av redovisningsenheten .................................................................... Principer för konsolidering.................................................................................... Omklassificeringar av poster.................................................................................. Infasningspengar från Allmänna pensionsfonden ................................................ Övriga överföringar till och från pensionssystemet............................................. Aktier och andelar .................................................................................................. Årsredovisningen för staten grundas på de statliga myndigheternas årsredovisningar, vilka upprättas enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. De konsoliderade resultat- och balansräkningarna och finansieringsanalysen är uppställda enligt regeringens beslut (Fi 2001/4648) om normering av avgränsning och uppställningsformer som grund för underlag till årsredovisningen för staten 2001. De uppställningsformer som föreskrivs där, bygger på de uppställningsformer som föreskrivits för myndigheterna med vissa anpassningar för årsredovisningen för staten (ÅRS). Räkenskapsåret sammanfaller med kalenderår. Redovisning av kostnader och intäkter sker enligt bokföringsmässiga grunder. Skatter och transfereringar redovisas dock i huvudsak enligt kassamässiga principer men behandlas i resultat- räkningen som intäkter och kostnader. 2001/02:101 BILAGA 2 Konsolidering sker genom en sammanläggning av myndigheternas balansräkningar och resultaträkningar efter det att interna mellanhavanden i form av t.ex. fordringar, skulder, intäkter och kostnader mellan myndigheterna eliminerats. Informationen från myndigheterna har hämtats både från statsredovisningen och ur myndigheternas årsredovisningar. I de fall denna information inte varit tillräcklig för att t.ex. möjliggöra elimineringar mellan myndigheter eller tillräckliga förtydliganden i noter, har information inhämtats i särskild ordning. Utöver elimineringar av transaktioner mellan myndigheter har även transaktioner som varken är intäkter eller kostnader respektive fordringar eller skulder för staten som helhet eliminerats. Exempel på detta är statens arbetsgivaravgifter för egen personal som före eliminering redovisas som personalkostnad hos myndigheterna och som intäkt av uppbörd hos . Balans- och resultaträkningarna samt finansieringsanalysen omfattar staten, avgränsad i enlighet med ovan nämnda regeringsbeslut. Detta innebär att dessa dokument omfattar myndigheter under riksdag och regering, med undantag för som betraktas som ett självständigt rättssubjekt och därför inte ingår. AP-fon- derna och ingår inte heller på grund av att tillgångarna har en annan karaktär än statens tillgångar i övrigt och att ålderspensionssystemet bör hanteras och redovisas för på ett enhetligt sätt. ingår dock, då detta kapital ursprungligen tillskjutits av staten. Även allmänna arvsfonden ingår. De allmänna försäkringskassorna omfattas eftersom deras verksamhet finansieras med anslag. En förteckning över vilka organisationer som omfattas av staten, och som ingår i de konsoliderade resultat- och balansräkningarna och finansieringsanalysen, återfinns i bilaga 4 Statliga myndigheter m.m. Vissa typer av transaktioner omklassificeras i ÅRS i förhållande till myndigheternas redovisning. Anledningen till detta är att de ur statens perspektiv utgör t.ex. kostnader för verksamheten och inte transfereringar. Ett exempel är omklassificering av statens tjänstepensioner som redovisas som personalkostnad i statens årsredovisning men skilt från verksamhetens kostnader i berörd myndighets årsredovisning. I några fall följer inte myndigheterna de resultat- och balansräkningsscheman som är generellt föreskrivna. För affärsverken gäller dessutom särskilda uppställningsformer. Detta medför att vissa resultat- och/eller balansposter måste omklassificeras innan konsolidering görs. Från och med gäller en gemensam s.k. brytdag för samtliga myndigheters räkenskaper. Denna dag har fastställts till . bestämde respektive myndighet själv sin brytdag. Senaste datum var dock . Med begreppet brytdag avses den dag då den löpande bokföringen av händelser som berör 2001/02:101 BILAGA 2 den avslutade räkenskapsperioden avslutas. Fram till och med brytdagen bokförs leverantörsskulder och kundfordringar, efter brytdagen redovisas händelser som härrör från den avslutade perioden som upplupna kostnader respektive intäkter (dvs. som periodavgränsningsposter). Den gemensamma brytdagen är en förutsättning för att fordringar och skulder mellan myndigheterna skall kunna stämma överens. En justering på har gjorts i föregående års uppgift om avgiftsintäkter hos i enlighet med den slutliga årsredovisning som lämnades av affärsverket efter det att årsredovisningen för staten 2000 upprättats. Påverkan på årets kapitalförändring enligt resultaträkningen, jämfört med föregående års årsredovisning för staten, kan specificeras enligt följande (i ): har gått över till att redovisa den, efter slutlig taxering för i detta fall , fastställda men ännu ej reglerade utbetalningen av kommunalskatt till kommuner och landsting som skuld, med därav följande minskning av intäkterna. redovisades regleringen till kommunerna helt kassamässigt. Skulden uppgår på balansdagen till . I årsredovisningen för staten har motsvarande skuld tagits in som jämförelsetal i balansräkningen, och jämförelse har möjliggjorts även i resultaträkningen genom att endast förändringen av detta regleringsbelopp tagits in i resultaträkningen . Ändringen i jämförelsetalet har påverkat den redovisade nettoförmögenheten negativt med och årets överskott med jämfört med den uppgift som redovisades i årsredovisningen för staten . Statens järnvägars avtal om underuthyrning av anläggningstillgångar inom , togs föregående år i årsredovisningen för staten upp bland Andra långfristiga värdepappersinnehav med . hade 2000 givits möjlighet att lämna sin årsredovisning senare än vad som annars gäller. I den slutliga årsredovisningen och årsredovisning har tagit upp avtalet bland Andra långfristiga fordringar, och den ändringen har även gjorts i årsredovisningen för staten. Även här har jämförelsetalen ändrats på motsvarande sätt. Överskott från som inlevererats till inkomsttitel med har fr.o.m. detta år tagits in som intäkt i resultaträkningen bland Skatter m.m. Även här har jämförelsetalen ändrats. Årets överskott 2000 enligt ÅRS 2000 Ändrad redovisningsprincip för RSV:s Korrigeringar, avgiftsintäkter SJ Årets överskott 2000 enligt ÅRS 2001 Härutöver förekommer att ändrade principer hos vissa myndigheter påverkar årsredovisningen för staten. I de fall berörd myndighet ändrat jämförelsetal, ändras jämförelsetalen även i ÅRS såvida inte beloppet är oväsentligt. Har myndigheten inte ansett detta möjligt har inte heller jämförelsetalen i ÅRS ändrats. Den verksamhet som tidigare bedrevs inom affärsverket , överfördes i huvudsak i bolagsform . finns dock ett affärsverk med namnet kvar, för vissa uppgifter som inte överfördes i bolagsform. Det kvarvarande affärsverket har därmed betydligt mindre omfattande verksamhet än vad affärsverket hade 2000. Därför är jämförelsetalen i resultat- och balansräkning ofta kraftigt avvikande mellan åren, vilket kommenteras i många noter. I noter och kommentarer avses med det affärsverk som fortfarande finns kvar, medan beteckningen SJ eller används om det bolag där trafikverksamheten numera bedrivs. Infasningspengar från Allmänna pensionsfonden Som ett led i den finansiella infasningen av det nya ålderspensionssystemet har obligationer till ett marknadsvärde om överförts från AP-fonderna till staten, varav 85 miljarder i statsobligationer och 70 miljarder i bostadsobligationer. Statsobligationerna påverkade statsskulden direkt, utan att tas upp i resultaträkningen, med sitt nominella värde, . Därutöver påverkades periodavgränsningsposter (upplupna räntor). Bostadsobligationerna redovisades vid överföringen till sitt nominella värde, , direkt i balansräkningen. Successivt har en stor andel, 42,1 miljarder, förfallit . Därtill har kupongränta förfallit med 4,2 miljarder. Totalt har därmed statsskulden minskat med beroende på bostadsobligationerna. redovisas i balansräkningen i posten Andra långfristiga värdepappersinnehav. Dessa kommer att förfalla successivt och då minska statsskulden. Övriga överföringar till och från pensionssystemet Eftersom AP-fonderna och () inte konsolideras i årsredovisningen för staten, kommer de överföringar som görs mellan dessa organ och staten i övrigt att behandlas som externa transaktioner. inbetalas socialavgifter och allmänna pensionsavgifter från arbetsgivare, egenföretagare och hushåll. Dessa redovisas brutto som intäkter under posten Skatter m.m. Därefter görs löpande överföringar av den andel som är hänförlig till ålderspensionssystemet till AP- fonderna och PPM. Löpande rekvirerar pensionsutbetalande myndigheter dessutom medel från AP-fonderna för de månatliga utbetalningarna av pension. Efter utgången av ett taxeringsår görs slutjusteringar av de medel som löpande överförts till AP-fonderna och PPM, i samband med att pensionsrätter fastställs. 2001/02:101 BILAGA 2 överstiger de socialavgifter m.m. som inbetalas och överförs till AP-fonderna och PPM, de pensionsmedel som rekvireras från AP- fonderna för utbetalning av pension. I resultaträkningen i årsredovisningen för staten redovisas pensionsutbetalningarna som transfereringskostnader under rubriken socialförsäkring. De löpande överföringarna till och från AP-fonderna elimineras i årsredovisningen för staten. Endast nettoöverföringen för året till AP-fonderna och PPM redovisas, och då som ett lämnat bidrag under rubriken övriga transfereringar. Myndigheter följer normalt generella värderingsprinciper för statlig redovisning i enlighet med förordningen om årsredovisning och budgetunderlag (FÅB). I FÅB 5 kap 3§ anges som grundregel att anläggningstillgångar skall tas upp till belopp motsvarande utgifterna för tillgångens förvärv (anskaffningsvärdet). Det finns dock myndigheter som p.g.a. verksamhetens särart, genom dispens, särskilt regeringsbeslut eller av annat särskilt skäl avviker ifrån dessa. Omsättningstillgångar värderas enligt lägsta värdets princip. Detta innebär att de tas upp till anskaffningsvärdet eller till det verkliga värdet om detta är lägre. Med verkligt värde avses försäljningsvärde med avdrag för beräknad försäljningskostnad. Om tillgångens särskilda beskaffenhet eller andra omständigheter ger anledning till detta får det verkliga värdet bestämmas till återanskaffningsvärdet eller annat värde som är förenligt med god redovisningssed. Vidare får omsättningstillgångar tas upp över anskaffningsvärdet om det föreligger särskilda omständligheter och det är förenligt med god redovisningssed. Osäkra fordringar redovisas med det belopp varmed de beräknas inflyta. Fordringar och skulder i främmande valuta värderas till balansdagens kurs. 2001/02:101 BILAGA 2 Anläggningstillgångar värderas till anskaffningsvärde med avdrag för ackumulerade avskrivningar. Avskrivningstider anpassas till respektive tillgångs förväntade ekonomiska livslängd. Aktier och andelar i dotter- och intresseföretag har värderats enligt kapitalandelsmetoden. Metoden innebär att statens andel av företagens egna kapital tas upp som en tillgång i balansräkningen. Årets andel av företagens resultat redovisas i resultaträkningen. Även affärsverkens dotter- och intresseföretag redovisas nu enligt kapitalandelsmetoden. 2001/02:101 BILAGA 3 Noter till resultaträkningen (112).................................................................................. Not 1 Skatter m.m.................................................................................................. Not 2 Intäkter av avgifter och andra ersättningar ................................................ Not 3 Intäkter av bidrag......................................................................................... Not 4 Transfereringar: Lämnade bidrag m.m. ...................................................... Not 5 Avsättning till/upplösning av fonder ....................................................... Not 6 Kostnader för personal.............................................................................. Not 7 Kostnader för lokaler................................................................................. Not 8 Övriga driftskostnader .............................................................................. Not 9 Avskrivningar och nedskrivningar............................................................ Not 10 Resultat av andelar i dotterföretag och intresseföretag......................... Not 11 Finansiella intäkter................................................................................... Not 12 Finansiella kostnader............................................................................... Noter till balansräkningen (1352)................................................................................ Not 13 Balanserade uppgifter för forskning och utveckling.............................. Not 14 Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar .................... Not 15 Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar.......................... Not 16 Statliga väganläggningar .......................................................................... Not 18 Byggnader, mark och annan fast egendom............................................. Not 19 Förbättringsutgifter på annans fastighet................................................ Not 20 Maskiner, inventarier, installationer m.m. ............................................. Not 21 Pågående nyanläggningar ........................................................................ Not 22 Beredskapstillgångar................................................................................ Not 23 Förskott avseende materiella anläggningstillgångar .............................. Not 24 Andelar i dotter- och intresseföretag ..................................................... Not 25 Andra långfristiga värdepappersinnehav ................................................ Not 26 Andra långfristiga fordringar .................................................................. Not 27 Utlåning.................................................................................................... Not 28 Varulager och förråd................................................................................ Not 29 Pågående arbeten ..................................................................................... Not 30 Fastigheter................................................................................................ Not 31 Förskott till leverantörer......................................................................... Not 32 Kundfordringar........................................................................................ Not 33 Övriga fordringar..................................................................................... Not 34 Periodavgränsningsposter Förutbetalda kostnader............................ Not 35 Periodavgränsningsposter Upplupna bidragsintäkter ........................ 2001/02:101 BILAGA 3 Not 36 Periodavgränsningsposter Övriga upplupna intäkter ........................ Not 37 Värdepapper och andelar......................................................................... Not 38 Kassa, bank m.m...................................................................................... Not 39 Nettoförmögenheten.............................................................................. Not 40 Fonder...................................................................................................... Not 41 Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser......................... Not 42 Övriga avsättningar ................................................................................. Not 43 Statsskulden............................................................................................. Not 44 Övriga skulder......................................................................................... Not 45 Leverantörsskulder.................................................................................. Not 46 Depositioner............................................................................................ Not 47 Förskott från uppdragsgivare och kund ................................................ Not 48 Periodavgränsningsposter upplupna kostnader.................................. Not 49 Periodavgränsningsposter oförbrukade bidrag................................... Not 50 Periodavgränsningsposter övriga förutbetalda intäkter..................... Not 51 Garantiförbindelser................................................................................. Not 52 Övriga ansvarsförbindelser..................................................................... Noter till finansieringsanalysen (5362)....................................................................... Not 53 Skatter ...................................................................................................... Not 54 Avgifter och andra ersättningar.............................................................. Not 55 Transfereringar ........................................................................................ Not 56 Statens egen verksamhet ......................................................................... Not 57 Justeringar till betalningar ...................................................................... Not 58 Investeringar............................................................................................ Not 59 Utlåning ................................................................................................... Not 60 Finansiellt netto för statens upplåning .................................................. Not 61 Övrigt finansiellt netto ........................................................................... Not 62 Justeringar till betalningar ...................................................................... Noter till resultaträkningen (112) Intäkter av skatter m.m. Inkomstskatter, fysiska personer Inkomstskatter, juridiska personer Övriga skatter på varor och tjänster Räntor, dröjsmålsavgifter, skattetillägg Svenska spels inlevererade överskott Eliminering av statens arbetsgivar- Summa intäkter av skatter m.m. Nedsättningar, anställningsstöd, Summa tillkommer/avgår Upplupna kostnader slutregl. Periodiserade intäkter av skatter Invärdering av fordringar, bortförande av skulder p.g.a. ändrade redovisnings- Skatter m.m. ökade med . Om man bortser från periodisering av uppbördsintäkter ökade skatterna med . Den redovisning av skatteintäkter som görs i resultaträkningen avviker på flera punkter från den redovisning som görs på statsbudgetens in- 2001/02:101 BILAGA 3 I den senare sker omföringar och nedbrytning av vissa belopp för att tydligare redovisa hur inbetalningarna fördelar sig mellan vad som är skatt på inkomst, socialavgifter etc. Den största skillnaden mellan den redovisning som görs i resultaträkningen respektive den som görs avseende statsbudgeten är att i de inbetalningar av arbetsgivaravgifter som redovisar ingår de avgifter som överförs till pensionssystemet. I statsbudgeten redovisas dessa netto efter avdrag för de utbetalningar som sker till AP-fonderna.