prop · GP03188 · 2002-05-27 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2001/02:188 Utbildning för kunskap och jämlikhet regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i förskola, skola Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen presenterar regeringen sin utvecklingsplan för de kommande årens kvalitetsarbete inom förskola, skola och vuxenutbildning. Temat för denna utvecklingsplan är kvalitet. Utbildningskvaliteten skall stärkas. Allas rätt till kunskap och bildning betonas. All verksamhetsutveckling skall stödjas av ett systematiskt kvalitets- arbete. Det är kommuner och skolhuvudmän som tillsammans med lärare, rektorer och annan personal har huvudansvaret för utformningen av arbetet så att de nationella målen för utbildningen kan nås. Förstärkta statliga insatser är dock av strategisk betydelse för att stödja och påskynda det lokala utvecklingsarbetet. Elever och föräldrar skall ges förbättrad information om elevens studieutveckling. Kvalitetsredovisningarna skall vara ett verktyg för det lokala kvalitetsarbetet. Statens skolverks uppdrag renodlas och en ny myndighet för skolutveckling inrättas. Några strategiska utvecklingsområden som särskilt behandlas är förskola och skola i segregerade områden, kärnkunskaper för alla, matematikdelegation, ett flexiblare utbildningssystem, utvecklad sam- verkan mellan utbildning och arbetsliv samt svenska för invandrare. Utbildning för kunskap och jämlikhet .............................................. Utbildningspolitiska insatser lägger grunden för den Hög ambitionsnivå fordrar tydliga insatser...................... Insatser för att höja utbildningens kvalitet ....................... Ett förstärkt kvalitetsarbete............................................................. 2.1Förbättrad information om elevens studieutveckling i 2.2Det systematiska kvalitetsarbetet stöd för 2.3Statens skolverks uppdrag renodlas och en ny Kvalitetsutvecklingen av den högre utbildningen............ Gemensam grund för alla ................................................. Förskola och skola i segregerade områden........................... Kärnkunskaper för gemensam framtid ................................. IT-strategi för utveckling och kvalitet i skolan..................... Det demokratiska uppdraget - värdegrund ........................... Förstärkt kvalitet i förskolan................................................. Flexibilitet och samverkan ............................................... 3.2.1Ett flexiblare utbildningssystem med ökad samverkan mellan Utvecklad samverkan mellan utbildning och arbetsliv......... Svenska för invandrare ......................................................... Lärare och ledare.............................................................. Läraren i arbetet för kvalitet och måluppfyllelse.................. Ett ledarskap för kvalitet och likvärdighet............................ I Ansvaret för skolan (prop. 1990/91:18) angavs att riktlinjer för utvecklingen på skolområdet borde presenteras för i en utveck- lingsplan för skolområdet. Utvecklingsplanen skall framför allt vara statsmakternas policydokument och redovisa regeringens aktuella prioriteringar inom utbildningsområdet. I denna skrivelse presenterar regeringen sin utvecklingsplan med särskilt fokus på de kommande årens kvalitetsarbete. Utgångspunkten är de mycket omfattande insatser för att förstärka utbildningsområdets resurser och kvalitet som beslutat om. Det ger nya förutsätt- ningar för kommuner och skolor, från förskola till vuxenutbildning, att nå målen och leva upp till sitt uppdrag. Dessa insatser bör nu följas av ett tydligare statligt ansvar för att följa upp att alla skolenheter och skolhuvudmän erbjuder en nationellt likvärdig utbildning av hög kvalitet. De åtgärder som presenteras är koncentrerade till statliga insatser inom detta område. Ambitionen är inte att ge en heltäckande bild av svenskt utbildningsväsende. Kommuner och skolhuvudmän har tillsammans med professionen i form av lärare, rektorer och annan personal huvudansvaret för att utforma arbetet så att de nationella målen nås. De förstärkta statliga insatser som lyfts fram är dock enligt regeringens bedömning, tillsammans med de resursför- stärkningar till utbildningsområdet som redan har beslutats, av strategisk betydelse för att påskynda det lokala utvecklingsarbetet och höja utbildningens kvalitet. I skrivelsen redovisar regeringen också sin principiella syn i ett antal frågor som behandlas av pågående utredningar eller på annat sätt är föremål för översyn. I dessa fall kommer regeringen att återkomma till efter beredning av utredningarnas förslag. Regeringen ger också sin syn på ett antal frågor som är aktuella i den nu pågående skol- och utbildningsdebatten. Åtgärder som har ekonomiska effekter kommer att beredas på sedvanligt sätt i samband med de kommande årens budgetpropositioner. Förslagen visar därmed inriktningen av de kommande årens politik för ökad kvalitet inom förskolan, skolan och vuxenutbildningen. 1 Utbildning för kunskap och jämlikhet Tillgång till en bra skola och utbildning är en grundläggande rättighet. I ett samhälle där alla får möjligheter att utvecklas och vara delaktiga krävs att utbildningen håller god kvalitet. Ingen får ställas åt sidan eller sorteras bort från vidare utbildning på ett tidigt stadium. Regeringens grundläggande inställning är att alla kan lära mer, men också att alla är olika, har olika sätt att lära eller lär sig i olika takt. Det i sin tur innebär att elever behöver olika mycket resurser inom ramen för en samman- hållen skola. Utbildning är inte enbart en rättighet för individen utan även av stor betydelse för hela samhällets utveckling. En befolkning med god allmän bildning vidgar demokratin. En välutbildad befolkning möjliggör den gemensamma välfärden i vårt land och stärker konkurrenskraft. Skolans uppdrag är både omfattande och viktigt. Både i skollagen (1985:1100) och i läroplaner framhålls att utbildningen skall ge eleverna kunskaper och färdigheter men även främja deras utveckling till ansvars- kännande människor och samhällsmedlemmar. Kunskap och bildning har avgörande betydelse för människors sociala och kulturella utveckling. Regeringen prioriterar därför utbildningens kvalitet. Målet är en skola som ger alla kunskap en skola där alla elever har rätt och möjlighet till framsteg. Alla skall ha möjlighet till en likvärdig utbildning av hög kvalitet. Förskolans och skolans viktigaste uppgift är att förvalta och stimulera lusten och nyfikenheten att lära. För att kunna resonera, kritiskt granska, utvecklas som människa, lära mer och lära nytt krävs en solid bas av kunskaper. Skolan skall präglas av respekt för den enskilda människan, ge trygghet och studiero för alla. Endast då kan eleverna uppleva lust att lära och glädjen att utvecklas i samspel med andra. Det måste även finnas plats för lek, skratt och skapande så att alla delar av ett barns person- lighet kan utvecklas. En god värdemätare på kvalitet är hur skolan tar sig an alla elever, även de elever som har svårast att tillägna sig kunskaper. Skolan har en viktig fostrande roll, inte minst när det gäller att överföra och befästa våra grundläggande gemensamma värderingar. Den är i detta avseende inte värderingsfri och neutral, utan står för fundamentala principer, såsom alla människors lika värde, respekt för olikhet och för allas rätt att uttrycka sig och respekteras för sina åsikter. Skolan uttrycker demokratins grundläggande värden. I detta arbete måste alla vuxna i skolan vara förebilder och får aldrig abdikera från sitt ansvar. All personal måste därför vara delaktig i skolans uppdrag. Skolans arbete skall utgå ifrån demokratins värderingar; eleverna skall ges möjlighet att ta ansvar och ha inflytande över sin utbildning. Kunskap kan aldrig tvingas på någon utan det är något som varje människa själv måste engagera sig i för att erövra. kan vi slå hål på myter, fördomar och främlingsfientlighet. Ett snabbt växande informationsflöde ställer väsentligt ökade krav på allas vår förmåga till att tänka kritiskt och självständigt värdera infor- Det största hotet mot en fungerande demokrati är medborgare som inte kan eller finner det mödan värt att engagera sig i samhälls- Skolan är en viktig arena för barns och ungdomars eget ansvars- tagande och inflytande. Den förbereder för ett aktivt deltagande i Målet är att alla ungdomar skall lämna skolan med goda kunskaper och färdigheter, självförtroende, en vilja att lära mer och att delta i samhällslivet. Detta kräver en tydlig och ömsesidig dialog om arbetet i skolan mellan lärare, föräldrar och elever. Det är viktigt att alla föräldrar har en god relation till skolan, inte minst för att skolan och familjen skall kunna ge eleverna det stöd de behöver i sitt skolarbete. Allt lärande måste utgå från lusten till vetande, den glädje det är att utvecklas och få bildning. Utbildning har också till uppgift att utveckla eleven som människa, dvs. utveckla personligheten, skapa intresse för kultur, existentiella frågor men även för naturvetenskap och teknik. elever skall även ges en allmän medborgerlig bildning. något som sker under en begränsad barn- och ungdomsperiod utan genom hela livet. Snabba förändringar i samhälle och arbetsliv samt nya oväntade situationer, kräver inte enbart goda grundkunskaper utan även en förmåga att vilja lära om och lära nytt. Lusten att lära och utvecklas finns redan hos det lilla barnet. erbjuder alla barn en grund för att växa som människor, för lärande och språkutveckling och ger dem en förmåga att samverka med andra. Därmed lägger förskolan även en god grund för barnens fortsatta skol- gång och det livslånga lärandet. Skolan skall vara en attraktiv arbetsplats för såväl lärare som elever. Lusten att lära kan bara vidmakthållas i en miljö där kunskapssökandet stimuleras, där alla elever får möjlighet att utvecklas och får en positiv bekräftelse på sina framsteg i vardagen. Alla skall ha rätt och möjlighet till kunskap och utveckling genom hela livet. För den som av en eller annan anledning saknar grundläggande utbildning eller har en utbildning som är otillräcklig krävs möjligheter att få en sådan. Utbildning för jämlikhet, jämställdhet och mångfald Kunskap ger självförtroende och inre styrka. Och framför allt, kunskap och utbildning ger makt och frihet att göra sina egna livsval. kunskapssamhälle har utbildning en central betydelse för välfärd, tillväxt Utbildningen utjämnar olikheter i fördelningen av välfärd, inflytande och ger människor ökade möjligheter att aktivt delta i alla delar av samhällslivet. Den ökade globaliseringen öppnar nya möjligheter att möta andra människor och kulturer. Den mångfald i bakgrund och erfarenheter som elever med utländsk bakgrund tillför innebär viktiga kvaliteter i utbild- Skr. 2001/02:188 ningen. I dagens har en femtedel av barnen i skolan invandrar- har blivit ett mångkulturellt samhälle, där den gemensamma skolan är en viktig tillgång. Där kan elever med olika bak- grund mötas och lära känna och förstå varandras värderingar och kulturer. Globaliseringen innebär också ökade krav på förändring i arbetslivet. En god och bred grundläggande utbildning ger förutsättningar för att snabbt kunna ställa om, lära nytt och gå vidare. Den som har en kort utbildning blir alltmer sårbar och har svårare att få eller behålla sitt arbete. Ett viktigt led i arbetet med jämställdhet är utvecklingen av en jäm- ställd pedagogik. Flickor och pojkar möter olika förväntningar och reaktioner inom förskola och skola, präglade av gängse stereotypa bilder av hur pojkar och flickor är och skall vara. För att klara vuxenlivets utmaningar måste flickor och pojkar få tillräckliga kunskaper för att ta sitt ansvar på livets alla områden som egen försörjning, hem och familj, samt demokratiskt engagemang. Det är slöseri med mänskliga resurser att utbildningen fortfarande i stor utsträckning är både köns- och klassuppdelad. Det begränsar möjlig- heterna för var och en att utvecklas utifrån sina förutsättningar och intressen. Utbildningar med inriktning mot vård och omsorg domineras av kvinnor medan män dominerar utbildningar inom teknikområdet. Ojämlikheten i arbetslivet förstärks av att den sociala snedrekryteringen är starkast på de längsta utbildningarna som leder till de bäst avlönade yrkena med störst möjlighet till personlig utveckling. En gemensam skola är inte en sorteringsskola Den gemensamma skolan är en av den moderna välfärdsstatens största framgångar. Där möts elever med olika bakgrund och tar del av varandras värderingar och kulturer. Där ges alla elever möjlighet att få en bas av gemensamma kunskaper och tillfälle att utveckla en samsyn av grundläggande värderingar. Det är av stort värde för samhällets utveckling. Genom den gemensamma skolan kan spänningar och konflikter mellan olika grupper minska och grunden läggs för ett sam- hälle som präglas av jämlikhet och gemensamt ansvarstagande. Regeringen kan inte acceptera ett synsätt som innebär att vissa elever stämplas som oförmögna att lära och att elever som inte lever upp till kraven sorteras bort från övriga elever till särskilda klasser. Betyg i tidiga åldrar används i ett sådant system som sorteringsinstrument. Tydligt märks detta synsätt i krav på tidig utsortering av elever i , särskilda klasser för de som inte klarar kraven eller sänkt ambitionsnivå för vissa elever i gymnasieskolan. Regeringen sätter tvärtom höga kunskapsmål för alla elever. Ett utbildningssystem med markerade barriärer mellan olika nivåer och som bygger på att tidigt ge olika grupper av elever mer eller mindre kvalificerad utbildning med olika inriktning, leder till större skillnader mellan människor. I ett sådant sam- hälle med ökade klyftor skapas en tudelad arbetsmarknad, där stora grupper riskerar att fastna i lågt avlönade arbeten med få möjligheter att Därmed leder en sorteringsskola till ett mer ojämlikt samhälle som inte låter alla människor bidra på bästa sätt utan snarare kväver många människors utvecklingslängtan. Regeringen avvisar bestämt varje förslag om en återgång till tiden före , då elever med olika bakgrund tidigt delades upp i parallella skolformer. grundsyn avvisar regeringen en utveckling där skolan ses som en marknad, där vissa skolor ges goda möjligheter att utvecklas medan andra väljs bort av de mest resursstarka. Alla barn har rätt till en skola av Ingen skall i tidig ålder tvingas till val som stänger dörrar Tvärtom bör den gemensamma sammanhållna skolan En prioriterad uppgift i det sammanhanget är att stärka insat- serna för att underlätta elevernas övergångar mellan olika skolformer. Fristående skolor en del av vårt skolväsende Fristående skolor är ett komplement till de kommunala skolorna genom att de kan öka mångfalden och stärka valfriheten. fattning är dock att det bör råda lika och rättvisa villkor mellan skolor oavsett huvudman och att alla skolor med offentlig finansiering också skall stå öppna för offentlig insyn. För elevernas skull behöver vi ställa krav på villkoren för och under- visningen i fristående skolor. Därför krävs behöriga lärare även i de Därför skall även fristående skolor vara öppna för alla elever, oavsett bakgrund, kultur eller övertygelse. fristående skolor inte ta ut avgifter av eleverna. Elevernas rätt till en allsidig utbildning på vetenskaplig grund innebär att undervisningen i de fristående skolorna måste följa läroplanens mål och värdegrund. elevers skull bör konsekvenserna för en kommun vid en etablering av fristående skolor prövas tydligare. De fristående skolorna är tillsammans med de offentligt drivna skolorna en del av den gemensamma skolan. grundläggande regler, finansieras gemensamt och en gemensam värde- grund och gemensamma kunskapsmål. Därför är det enligt regeringens uppfattning naturligt att de fristående skolorna ingår i den gemensamma nationella och lokala strukturen för utvärdering av skolans kvalitet. Fristående skolor har en större andel elever från familjer med hög utbildning och goda inkomster. En sådan uppdelning riskerar att skapa en starkare segregation mellan olika grupper i samhället, vilket är mycket Det är viktigt att de fristående skolorna står öppna för alla elever på lika villkor. Segregation av skolan måste motverkas. Regeringen har därför för avsikt att noga följa om det sker en utveckling mot ökad segregation i skolan. Lika möjligheter kräver olika resurser Alla elever har unika behov som måste mötas utifrån var och ens Vissa elever behöver större insatser än andra för att nå målen. Behoven av insatser kan även variera väsentligt för en och samma elev över åren. Kostnaderna för olika skolor varierar också starkt beroende på i vilket område skolan verkar och på kommunens Därför skall skolan finansieras gemensamt via skatten . 2001/02:188 genom ett system som utjämnar kommunernas kostnader för skolan och där kommunerna kan fördela resurserna så att de elever som har störst behov också får mest stöd. Genom att kommunen tar ansvar för att finansiera alla elevers undervisning, kan olika elevers skiftande behov mötas med en gemensam finansiering. Det förekommer förslag om att skolan skall finansieras med en statlig skolpeng lika för alla elever med undantag för ett mindre antal elever med mycket stora behov. Det är dock uppenbart att en sådan skolpeng, om den är lika i alla delar av landet, skulle leda till mycket stora resurs- minskningar för skolor med höga skolkostnader. Därmed skulle likvär- digheten hotas. Det är svårt att se hur en statlig skolpeng skulle kunna möta skiftande förutsättningar för cirka 5 000 olika skolor och mer än en miljon elever. Ett system med statlig skolpeng strider också mot behovet av långsiktighet i skolornas planering och helhetssyn på barnens behov. Den principiella invändningen är dock viktigast. Risken finns för en utveckling med krav på en tydlig koppling mellan den skolpeng som följer en given elev och de insatser eleven har möjlighet att få. Då kommer elever som har behov som kräver mer resurser att betraktas som en belastning. Om skolorna dessutom strävar efter att maximera sin ekonomiska vinst skapas starka drivkrafter för skolorna att välja de mest lönsamma eleverna. En sådan utveckling måste enligt regeringens uppfattning kraftfullt motverkas. 1.1Utbildningspolitiska insatser lägger grunden för den framåtsyftande politiken Utbildningspolitiken har hög prioritet i regeringens samlade politik. har regeringen tagit initiativ till en rad reformer av stor betydelse för utbildningens utveckling framöver. Dessa reformer ligger till grund för de initiativ och prioriteringar inom utbildnings- området som presenteras i denna skrivelse. Maxtaxa och allmän förskola Förskolan skall vara rolig, trygg och lärorik för alla barn som deltar. Förskolepedagogiken bygger på en balans mellan lärande och lek. För- skolan kan med sin pedagogik också ge barnen en mycket bra grund för lärande och språkutveckling och därmed för deras framtida skolgång. Därför genomför regering och riksdag nu de viktiga reformerna med maxtaxa, allmän förskola för fyra- och femåringar och rätt till plats för barn till arbetslösa och föräldralediga. Förskolan får nya resurser för ökad kvalitet. Dessa reformer kommer att ge många fler barn möjlighet att få del av förskolans pedagogiska verksamhet. Nya resurser för fler lärare och andra specialister Det är nödvändigt att göra rejäla resurstillskott direkt till skolan. satsning som påbörjats för att öka personaltätheten innebär en successiv nivåhöjning av de resurser som tillförs skolan och fritids- Skr. 2001/02:188 hemmen med en miljard . betalats ut har bidragit till att 3000 personer anställts i skolor, därmed har lärartätheten ökat i såväl som gymnasie- skolan. Från och med /06 når satsningen sin fulla omfattning med , vilket innebär att ytterligare 15 000 lärare och annan personal kunnat anställas. Efter de fem åren har det också skett en nivåhöjning motsvarande av vad hela grund- skolan kostade 1999. Denna förstärkning av skolan kommer att ha särskilt stor betydelse för de elever som behöver extra stöd för att nå målen för sin utbildning. Fler elever skall nå målen i har regeringen vidtagit en rad åtgärder för att öka måluppfyllelsen. Det är av stor vikt att alla elever ges möjlighet att uppnå såväl kunskapsmålen i kursplanerna som läroplanens övergripande mål. Senaste årens fokusering på uppnåendemålen i är viktig men den får inte innebära att övriga mål i läroplaner och kursplaner får minskat genomslag i verksamheten. Särskilt gäller detta de delar av skolans uppdrag som är kopplade till värdegrunden och demokrati- fostran. Motsvarande konstaterande gör också arbetsgruppen för översyn av läroplanerna som styrinstrument. Läroplanernas mål utgör tillsammans en helhet och bör ha stor betydelse för utformningen av verksamheten. Elevernas förmåga till samarbete, social kompetens och förmåga att självständigt ta ställning till etiska frågor är lika angeläget att uppmärksamma som mätbara ämneskunskaper. I det decentraliserade skolsystemet skall statens insatser vara av lång- siktig karaktär i form av resursinsatser, förändringar i styrdokumenten, utredningar, kvalitetsgranskning och tillsyn. Kommunen har det direkta ansvaret för att de elever, som riskerar att inte nå målen, tidigt identifieras och får det stöd som behövs. Annars kan inte måluppfyllelsen öka. Lärares kompetens är en viktig förutsättning för kvalitet och likvärdighet i skolan. Regeringen har därför avsatt medel till kompetens- utveckling av lärare inom särskilt prioriterade områden bl.a. inom specialpedagogik, basfärdigheter som läsa, skriva och räkna och undervisning i skolor med många nationaliteter. Regeringen har även satsat medel för riktad kompetensutveckling av personal som arbetar med dels gravt tal- och språkstörda elever, dels elever med synskada och ytterligare funktionshinder. har fått medel för att stimulera och stödja pedagogisk forskning inom området elever med funktionshinder. I övergripande uppdrag ingår att kontinuerligt följa resultaten i och analysera orsakerna till varför elever inte når målen. Särskilt har fokus satts på elever med utländsk bakgrund. Detta arbete ger underlag för åtgärder både på nationell och på lokal nivå. En expertgrupp har tittat på hur kommunerna arbetar med mål- uppfyllelse och elever i behov av särskilt stöd. I expertgruppens betänkande konstateras att en god lärandemiljö karaktäriseras av helhetssyn och sammanhang och vuxna som utgår från elevens styrkor Skr. 2001/02:188 och behov. I syfte att stimulera det lokala utvecklingsarbetet har en försöks- verksamhet med utbildning utan timplan i påbörjats. utvecklingsarbete är angeläget inte minst mot den bakgrund som kunnat konstateras inom senare år med allt mer stressad tillvaro för många elever. Den nya lärarutbildningen som startade vilar på starkare vetenskaplig grund och skall ge en närmare koppling till skolans verksamhet för studenterna redan under deras studietid. kraftigt öka resurserna till forskning inom utbildningsvetenskap höjs både kvaliteten och lärarutbildningens status. blivande lärarna en bättre pedagogisk grund och ökade kunskaper i Antalet studenter som antogs på lärarutbildningarna ökade med , vilket är viktigt för lärar- Regeringen bedriver också ett program för att ge 4 000 obehöriga lärare den utbildning som krävs för att de skall nå lärarexamen och Programmet vänder sig till grupper som har annan akademisk utbildning och som ges möjlighet att komplettera Dessutom görs riktade satsningar på kompetens- utveckling i specialpedagogik för att stärka lärarnas arbete med elever som har läs- och skrivsvårigheter. Dessa satsningar på en förnyad och utbyggd lärarutbildning är viktiga för framtidens skola. IT i skolan ITiS Regeringens satsning på IT i skolan är ett utvecklingsprojekt som skall ge lärarna stöd att ta till sig och utnyttja de möjligheter som den nya Det innebär också ett stöd för att göra lärararbetet mer varierat och skolan till en mer spännande arbetsplats för både elever och lärare.