prop · GP03128 · 2002-03-21 00:00:00 — Som redan nämnts bör fortsatta över- väganden ske om hur detta informationsbehov kan tillgodoses. För att försöka få en bättre bild av vilka kemikalier som förekommer i byggprodukter inledde Kemikalieinspektionen 1997 ett projekt i byggvaror. Av de 15 000 kemiska ämnen som enligt Kemikalieinspek- tionens produktregister finns på den svenska marknaden används ca 3 700 enskilda kemiska ämnen som kan förknippas med byggvaror. I detta projekt har Kemikalieinspektionen undersökt några viktiga byggmaterial ( cement och betong, fogmassa, isoleringsmaterial och impregnerat trä) och redovisat vilka kemiska ämnen som kan förekomma i dessa material. Dessutom har man redovisat vilka risker användningen av sådana ämnen kan medföra. Denna typ av information bör givetvis finnas tillgänglig vid valet av bygg- produkter. Strategin för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö innefattar som nämnts en utfasning av grupper av farliga ämnen och en satsning på information om varors innehåll av farliga ämnen. Arbete med denna inriktning fortgår och kommer att följas upp inom ramen för det samlade miljömålsarbetet. Ett betydelsefullt komplement härvidlag är arbetet med att ta fram en miljöorienterad produktpolitik, s.k. IPP (Policy), som utifrån ett livscykelperspektiv skall bidra till att minska påverkan från produkter på miljö och hälsa. Viktiga delar i en IPP är aktörs- samverkan, koordinering och effektivisering av verktyg samt tillgång till information och kunskap om produkters miljöpåverkan i alla led. har fått i uppdrag att i samråd med föreslå åtgärder för att intensifiera kartläggning och omhändertagande av PCB i äldre byggnader. Särskilt bör utredas om det finns ett behov av tvingande åtgärder. Vid bedömningen av nya åtgärder skall mindre fastighetsägares situation särskilt beaktas. Som framgått av den hittillsvarande redovisningen saknas kunskaper om samband mellan faktorer i inomhusmiljön och hälsan i flera fall. Statligt finansierad forskning inom området byggnadsrelaterad ohälsa bedrivs bl.a. inom forskningsprogrammet Det sunda huset, som drivs av för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (FORMAS). Andra delar av programmet avser relationen mellan brukaren, byggnaden och inomhus- miljön samt de ekonomiska, juridiska och kulturella förutsättningar som styr vad som upplevs som möjligt och rimligt att göra för att säkerställa och Programmet omsätter ca under sin andra etapp år 2001-2003. Resultaten förväntas vara till stor nytta vid den utvärdering av delmålet för god inomhusmiljö som skall genomföras . Befintlig kunskap måste kontinuerligt föras ut till dem som ansvarar för byggande och förvaltning. finns materialet Hus & Hälsa, framtaget av och , som interaktiv utbildning på Internet. Det behandlar människors hälsa och innemiljön, byggnadsutformningen, byggprocessen, fukt, byggnadsförvaltning, ventilation och byggnads- material. I materialet beskrivs bakgrund och orsaker till att problem uppstår samt hur man kan förebygga problem och hur man kan avhjälpa problem när de uppstått. Utbildningen vänder sig i första hand till alla som arbetar eller utbildar inom planering, projektering, byggande och förvaltning av hus. Sammanställningar över kunskapsläget beträffande sambanden mellan bl.a. inomhusmiljö och hälsa har gjorts tillgängliga vid särskilt utlysta allergiår och inomhusmiljöår. Sådana tvärsektoriella kampanjer torde även behövas framöver, vartefter ytterligare kunskap kommer fram. En redovisning från och har lämnats till regeringen av vilka insatser som vidtogs under innemiljöåret för att förbättra barns och ungdomars inomhusmiljö (dnr S2000/596/Hs). Införandet av ett delmål för god inomhusmiljö innebär att inomhusmiljön förs in i det uppföljningssystem som finns knutet till miljökvalitetsmålen. 2000/01:130 beskriver regeringen hur uppföljningen av miljökvali- tetsmålen skall gå till. Avsikten är, enligt propositionen, att regeringen rapporterar översiktligt till hur arbetet med att nå miljökvalitetsmålen fortskrider. avses en fördjupad utvärder- ing av miljökvalitetsmålen ske i syfte att klarlägga om styrmedel eller mål behöver korrigeras. Uppdraget att utveckla, kvalitetssäkra och vidmakthålla driften av lämpliga indikatorer läggs på utpekade miljömålsansvariga myndigheter. För miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö är ansvarig myndighet. Delmålet för god inomhusmiljö syftar nästan enbart till att tillgodose människors hälsa. För hälsofrågor har ett övergripande ansvar enligt ovannämnda proposition. Där framgår också att den uppfölj- ning av miljömålen som avser hälsan skall samordnas med det arbete med indikatorer och nyckeltal som byggs upp för att följa det nationella folkhälsoarbetet. För detta arbete är ansvarig myndighet. De tre myndigheterna, , och , kommer därför att gemensamt bidra till uppföljning och utveckling av delmålet i samarbete med andra berörda myndigheter. Hur samordningen av arbetet skall ske övervägs ytterligare inom . 7 Konsekvenser av förslagen Ekonomiska konsekvenser av förslagen bedömde att åtgärderna på radonområdet för att mäta samtliga byggnader och åtgärda dem som har en radonhalt på över 400 Bq/m3 luft kostar ca fram . kostnader för installation av mekanisk ventilation, högre driftkostnader till följd av detta samt underhållsbehov. Regeringens ambition att nå nivån 200 Bq/m3 luft bedöms med utgångspunkt från beräkningar bli fördelade under , dvs. Merkostnaden för den högre ambition, som det föreslagna målet att sänka radonhalterna i befintliga byggnader till 200 Bq/m3 luft innebär, blir eller per Beloppet kan jämföras med att ombyggnad av bostäder omsatt ca 10 mil- Förhöjda radonhalter har uppmätts i byggnader i hela landet. områden där berggrunden utgörs av kalksten, i första hand , och stora delar av , är markradonhalterna dock betydligt lägre, vilket avspeglar sig i de undersökningar av byggnader som gjorts i dessa områden. För att uppnå målet att samtliga byggnader skall ha en fungerande ventilation krävs funktionskontroll även i alla de byggnader för vilka förordningen (1991:1273) om funktionskontroll av ventilationssystem inte tillämpas, samt ombyggnad av de system som inte klarar kraven vid kontroll. Dessutom finns ett kvarstående behov av åtgärder i byggnader som omfattas av kontroll . Detta senare behov bedömdes i rapporten (1998, utgiven av ) till vid ingången av . kontroll av samtliga småhus kostar uppskattningsvis och att avhjälpa brister i dessa byggnader . del av dessa byggnader är desamma som behöver åtgärdas med anledning av förhöjda radonhalter kan summan reduceras till , eller ca Merkostnaden till följd av kravet på dokumenterad funktionskontroll i de byggnader som inte omfattas av detta krav beräknas till . Målet att radonhalten i skolor och förskolor skall sänkas till /m3 luft innebär kostnader som belastar fastighetsägarna, i huvudsak Av de kostnader för radonåtgärder som redovisats ovan avser skolor och förskolor, vilket fördelat blir 17 Av beloppet avser åtgärder i byggnader som har radonhalter mellan 200 och /m3 luft. och förskolor omfattas redan av obligatorisk ventilationskontroll, varför förslaget i denna del inte innebär några nya kostnader. generellt att kostnadseffektiviteten ökar i de fall åtgärder för att komma till rätta med problem i byggnader planeras och samordnas med ombyggnader som vidtas av andra skäl. Som exempel på en statlig stödform där effektiv samordning av åtgärder är lämpligt, kan nämnas det statliga räntestödet till Kommunernas kostnader för tillsyn förväntas minska något när ett natio- nellt register med uppgift om genomförd ventilationskontroll införs. Statens kostnader för att genomföra propositionens förslag inklusive de andra åtgärder som regeringen i övrigt har redovisat, beror till största delen på hur bidragen till radonsanering av egnahem utformas och utnyttjas. För har i budgetpropositionen anslagits och beräknats medel på totalt för sanering av egnahem, vilket kan jämföras med att det utbetalades bidrag för radonsanering med . De förslag och bedömningar som presenteras i denna proposition bedöms inrymmas inom de ramar som beräknats i budgetpropositionen för . Inom ramen föreslås medel omfördelas med avseende för utbildning av hand- läggare inom radonområdet. Praktiska konsekvenser för enskilda byggnadsägare Av landets uppskattningsvis 2,2 miljoner byggnader är ca 1,7 miljoner småhus, ca 130 000 flerbostadshus och ca 200 000 lokaler av olika slag. Övriga byggnader fördelar sig i huvudsak på industrier och jordbrukets ekonomibyggnader. Av uppräkningen framgår att de allra flesta byggnader ägs, bebos och förvaltas av privatpersoner, utan särskilda kunskaper eller resurser att ta ansvar för att vidta komplicerade eller kostnadskrävande åtgärder i byggnader. Ett genomförande av vad regeringen förordat syftar till att åtgärder skall vidtas av alla byggnadsägare för att avhjälpa brister i inomhusmiljön i de fall sådana föreligger, och att upprätthålla en god inomhusmiljö i övriga fall. Detta är uppgifter som åvilat byggnadsägare, och deras möjlig- heter att lyckas med detta är till största delen beroende av eget intresse och möjligheterna att köpa kompetent rådgivning. Det som kan tillkomma är ett krav på att före ett inte närmare preciserat datum låta mäta radon och kontrollera ventilationens funktion. Detta kan sammantaget komma att uppgå till ca per byggnad, en kostnad som återkommer med vissa intervall. Denna kostnad kommer att drabba alla byggnadsägare. I de fall en radonmätning visar på för höga radonvärden, eller en ventila- tionsbesiktning klarlägger brister i ventilationens funktion, har byggnads- ägaren en skyldighet att vidta åtgärder. Innebörden av den målsättning som föreslås i denna proposition är att åtgärder skall vidtas vid radonhalter på över /m3 luft, även för byggnader uppförda . Vilken åtgärd det blir fråga om beror på varifrån radonet kommer. Är det fråga om markradon är den första åtgärd som behöver vidtas att täta byggnaden mot marken. Denna åtgärd kan behöva kompletteras med andra åtgärder beroende på vilken jordart byggnaden står på och byggnadens konstruktion. Är radonkällan byggnadsmaterialet är den lämpliga åtgärden i allmänhet ökad luftväxling genom förstärkt ventilation. En första åtgärd är att se till att befintligt ventilationssystem fungerar på avsett vis. Kostnaderna för att sanera markradon i småhus uppgår till . Ungefär samma kostnadsbild torde gälla för en mindre hyresfastighet. Om problemen kommer från byggnadsmaterialet och kräver installation av ett nytt ventilationssystem kan kostnaden uppskattas till för småhus och per lägenhet i flerbostadshus. Det går inte att förutsäga vilka byggnader som kommer att visa sig ha för hög radonhalt i inomhusluften. Kostnader för sanering kommer att drabba småhusägare och ägare till andra byggnader på ett sätt som inte kan förutsägas i det enskilda fallet, och därmed kan konkurrensförutsättningarna för kommersiella byggnadsägare komma att påverkas. beskriver vilka ekonomiska konsekvenser det får för en byggnadsägare om det blir känt att hans byggnad har för höga radonhalter. Den enda större studie som gjorts av småhusköp avsåg småhus- köpen i . Den faktiska prisskillnaden upp- gick till i dagens penningvärde, beroende på område. Att åtgärda för höga radonhalter i hyreshus ger inte grund för högre hyror till följd av förbättrat bruksvärde. Kostnaden för åtgärder i hyreshus får därför betalas av byggnadsägarens överskott i fastighetsförvaltningen. Enskilda hyresgäster kan begära hyresreduktion med stöd av hyreslagen (JB 12 kap.) i den händelse för höga radonhalter inte åtgärdas. I bedömningen av vilka åtgärder som krävs i det enskilda fallet för att uppnå en radonhalt om /m3 luft skall särskilt beaktas nyttan av skyddsåtgärder och andra försiktighetsmått jämfört med kostnader för sådana åtgärder. Sammanfattning av , skolor, förskolor fick i uppdrag att genomföra en försöksverksamhet med utgångspunkt i det förslag till deklaration av bostäder som lämnade . Försöksverksamheten skulle ge svar på hur stora kostnaderna var för att genomföra en deklaration och hur omfattande informationen i deklarationen borde vara. I uppdraget ingick också att ge förslag till hur deklarationer skulle kunna införas i större skala. Deklarationen skulle innehålla förslag till referensvärden för energianvändning. I uppdraget skulle möjligheten att redovisa byggnaders kulturhistoriska värde i deklarationerna bedömas. Försöksverksamheten skulle, utöver flerbostadshus, även omfatta småhus vid försäljning samt skolor och förskolor. Utredningen resulterade i följande slutsatser och förslag: Försöksverksamheten har visat att för att kunna användas i stor skala var förslaget till deklaration tvunget att anpassas och struktureras om. har anpassat för deklaration så att uppgifterna lätt kan läggas in i en databas. vill poängtera att huvudsyftet med deklarationerna är att ge kunskap till boende, brukare och byggnadsägare om egenskaper i bygg- naden som är av betydelse för människors hälsa och den yttre miljön m.m. Förutsatt att får uppdrag och resurser, föreslår verket att: N Deklarationerna till en början introduceras på frivillig väg, med hjälp av en omfattande informationsinsats. N En manual till den som skall fylla i deklarationen utarbetas. N Manualer och deklarationer görs tillgängliga för alla genom att läggas ut på Internet. N Arbetet med småhusdeklarationer får fortsätta i samarbete med berörda intressenter. föreslår också att: N Vissa uppgifter i deklarationen inrapporteras till en central funktion för sammanställning av statistik. Dessa uppgifter skall vara avkodade. N En databas för samlad information byggs upp på lång sikt. Inled- ningsvis måste ansvarsfördelningen för uppföljning, kvalitets- säkring och kontroll av denna utredas. N Skoldeklarationen kopplas till föreskrifter för utmär- kelsen miljöskola. Förteckning av remissinstanser till , skolor, förskolor 10.Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande 17.Svensk Teknik & Design 20.Industrins Byggmaterialgrupp, BYSAM 41.SBC, Sveriges Bostadsrättsföreningars Sammanfattning av betänkande Radon, SOU 2001:7 En miljökvalitetsnorm för radon Utredningen föreslår att en miljökvalitetsnorm för radon i bostäder och lokaler för förskole- och skolverksamhet införs. innebär att gräns- värdet /m3 luft inte får överskridas. Samma värde finns , men som riktvärde. Det nya är att värdet förs in som gränsvärde i en miljökvali- tetsnorm, som inte får överskridas efter en vissangiven tidpunkt. är i första hand styrande för myndigheter, som i sin tillsynsverk- samhet skall kontrollera att värdet inte överskrids. Kommunen, närmare bestämt den nämnd som har ansvar för miljö- och hälsoskyddet inom kommunen, får ansvar för att kontrollera att inte överträds. Fastighetsägare skall mäta radonhalten För att underlätta kommunens arbete med tillsyn skall fastighetsägare göra radonmätningar i bostäder och lokaler för förskole- och skolverksamhet och åtgärda om resultatet överskrider gränsvärdet /m3 luft. Olika tidpunkter gäller för när gränsvärdet inte får överträdas. För småhus får man på sig att mäta och att, vid behov, åtgärda. Flerbostadshusen skall vara mätta och åtgärdade och förskolor, skolor . Fastighetsmäklare skall upplysa om radonhalt vid överlåtelser Fastighetsmäklare skall skriftligen upplysa köpare om radonhalten i ett hus som är till försäljning. Mätresultatet rapporteras in av analysföretaget till ett centralt radon- dataregister som inrättas hos . Därtill inrättas för vatten och mark hos geologiska undersökning. Utredningen föreslår också att ett bidragssystem införs som innebär att egnahemsägare får av kostnaden, maximalt , i bidrag om de utför åtgärderna . Därefter trappas bidraget ned; först till , maximalt och sedan till , maximalt under ytterligare en femårsperiod. För flerbostadshus och förskole- och skollokaler kan bidrag lämnas av åtgärdskostnaden respektive . bedömer åtgärderna och prövar ansökan. Den som söker bidrag skall lämna uppgift om den förhöjda radonhalten orsakas av radon som kommer från marken, byggnadsmaterialet eller hushållsvattnet, samt beskriva vilka åtgärder man avser genomföra för att komma tillrätta med problemen. Ett bidrag för åtgärder mot radon i dricksvatten införs, som innebär att ett bidrag om av åtgärdskostnaden lämnas för installa- tion av så kallad radonavskiljare. Inför införande behöver ny information tas fram. Utredningen föreslår också att en radonportal skapas på Internet där information om radon samlas och på så sätt blir lättillgänglig för allmänheten. Länkar skall finnas till de nationella radonregistren där vissa uppgifter skall finnas tillgängliga för allmänheten. Behovet av utbildningar kommer att öka kraftigt för att därefter återgå till någon slags normal nivå. får en stärkt myndighetsroll får ansvar för information och utbildning samt ett tydligare ansvar för samordning av insatser mot radon i samarbete med andra myndigheter. Först beskrivs konsekvenserna för samhället i stort av förslagen. Därefter redogörs för de direkta effekterna på statsfinanserna, samt för konsekvenser- na för hushåll. Konsekvenser för samhället i stort Med samhällsekonomiska kostnader menas kostnaden av den totala resurs- förbrukningen av åtgärderna, oavsett om det är staten, kommunerna, hushållen, näringslivet etc. som direkt belastas av kostnaderna. Utredningen redovisar här kostnader för mätning, sanering, ökad energiförbrukning, underhåll, information och utbildning samt tillsyn. De sammanlagda kostnaderna för radonmätningar i bostäder samt skolor och förskolor beräknas uppgå till ca . Av dessa kostnader rör mätning av småhus och mätning av flerbostadshus. Kostnaden för att sanera alla bostäder och lokaler för skolor och förskolor med för höga radonhalter beräknas till ca . Av dessa kostnader står sanering av småhus för den i särklass största delen, ca . För flerbostadshus är siffran betydligt lägre, ca 460 mil- joner kronor. Den faktiska ökningen av energibehovet av att åtgärda alla hus är knappt 210 GWh/år. Den totala kostnadsökningen blir ca . Utredningen har valt att i den samhällsekonomiska kalkylen inte räkna med kostnaden för en ökad ventilation upp till 0,5 luftomsättningar eftersom detta är ett befintligt krav på luftomsättning. Det ökade energibehovet för fläktar samt uppvärmning av luft utöver 0,5 luftomsätt- ningar efter det att alla hus radonsanerats blir ca 10 GWh/år. Merkostnaden för detta ökade energibehov blir . Kostnaden av att kontinuerligt byta ut fläktar i radonsugar och radonbrunnar beräknas vara totalt , med start . Den årliga kostnaden av att byta ut fläktar i ventilationsanläggningar beräknas vara , med start . De totala kostnaderna för information och utbildning, inkluderat uppbyggnad av såväl en radonportal som nationella register för radon i bostäder, mark och vatten, uppskattas i ett 50-års perspektiv till . En mycket grov uppskattning är att kommunernas arbetsbelastning för tillsyn över hälsoskyddet i genomsnitt ökar med som en följd Den uppskattade kostnaden för detta är ca . I ett 50-års perspektiv blir kostnaden . Kostnad per räddat liv En viktig fråga att ställa är hur samhällets resurser skall användas för att minska olika risker för dödsfall. Om alla bostäder med radonhalter över /m3 saneras, skulle ca 150 framtida dödsfall i lungcancer undvikas . I ett 50-årigt perspektiv undviks ca 4 700 radonrelaterade lungcancerfall vid antagandet att latensperioden för att utveckla lungcancer är . Kostnaden per räddat liv av att genomföra det åtgärdsprogram som föreslås för att sanera alla bostäder och lokaler för förskolor, skolor m.fl. med för höga radonhalter blir per räddat liv. Kostnaden per räddat liv har visat sig variera kraftigt mellan olika riskområden. Vid en jämförelse med kostnaderna för andra insatser för att rädda liv ligger kostnaderna för att minska radonhalter i bostäder och skollokaler mycket lågt. En analys av insatser i för att rädda liv visar att medelvärdet är ca per räddat liv. Den största påverkan på statsfinanserna av förslagen är ökade utgifter för radonbidrag. Statens årliga utgifter för radonbidrag blir enligt utredningens beräkningar och under de efterföljande 5 åren. antas att av småhusen med för höga radonhalter åtgärdas, samt alla flerbostadshus. Under de två efterföljande 5-års perioder blir utgifterna 34,3 respektive . Under dessa perioder ges bidrag endast till åtgärder i småhus. Utredningen föreslår att SSI får huvudansvaret för information och utbildning i radonfrågan, samt att de får ett förstärkt samordningsansvar för radonmyndigheterna. är SSI:s resursbehov totalt ca . Därefter minskar resursbehovet till åren 2003 2004, åren 20052012 och åren 20132023. Vi föreslår uppbyggnad av nationella register för radon i byggnader vid samt för radon i mark och vatten vid SGU. Utvecklingen beräknas ta till en kostnad av . De årliga kostnaderna för hantering av registren beräknas vara åren 20042007. Därefter kommer resursbehovet avta eftersom datamängderna som skall lagras in minskar allt eftersom registren blir mer fullständiga. Den största konsekvensen för landets hushåll av att alla bostäder med för höga halter av radon saneras är att färre människor kommer att dö på grund av radon. kostar det att mäta radonhalten i en bostad. Vissa kommuner subventionerar mätningarna helt eller delvis så att kostnaden för hushållet blir ändå lägre. Kostnaden för att sänka radonhalten varierar kraftigt beroende av problemets karaktär. Den vanligaste orsaken till höga radonhalter i småhus är markradon. Kostnaderna för att sanera markradon ligger vanligtvis per småhus. Om problemet i stället kommer ifrån byggnadsmaterialet krävs i de flesta fall att mekaniskt frånluftssystem eller mekaniskt till- och frånluftssystem Kostnaden för detta uppskattas vara per småhus. Den vanligaste orsaken till höga radonhalter i flerbostadshus är radon i byggnadsmaterial. Kostnaderna för åtgärder ligger vanligen mellan ca 5 500 och utslaget per bostad. De åtgärder mot radon där man ökar luftväxlingen ger i många fall även en bättre inomhusmiljö. bedömer att omkring 500 lungcancerfall orsakas av radon i bostäder. Risken för icke-rökare att drabbas av lungcancer från radon är betydligt mindre än för rökare. Radonsänkande åtgärder i alla bostäder med radonhalter över /m3 luft kan spara upp till 150 dödsfall i lungcancer . Av dem skulle ett trettiotal vara icke-rökare. Radonsituationen varierar i landets kommuner. Många kommuner arbetar eller har arbetat hårt med radonfrågan . Andra kommuner prioriterar inte radonet lika högt. Detta kan givetvis bero på att det faktiskt är ett större problem inom vissa kommuner med mycket högriskmark än i andra som till stor del består av lågriskområden. Men det kan också bero på att låg risk likställs med ingen risk. Även inom lågrisk- områden finns många hus med förhöjda radonhalter orsakade av markradon. Överstiger radonhaltens årsmedelvärde /m3 i inomhusluften anses det vara en olägenhet för människors hälsa. Enligt den så kallade ELIB- studien, som utfördes , (SIB 1993) uppskattas antalet bostäder med radonhalter över detta riktvärde till 100 000 i småhus och 50 000 i flerbostadshus. har man spårat ca 30 000 bostäder i småhus och 10 000 bostäder i flerbostadshus. För att hitta samtliga bostäder med förhöjda radonhalter måste man mäta alla som har markkontakt, dvs. alla småhus och bostäder i markplan utan underliggande källarvåning i flerbostadshus. Detta eftersom det alltid finns tillräckligt mycket radon i marken för att kunna förorsaka en halt överstigande /m 3 i inomhusluften. Det är husets täthet mot marken samt luftgenomsläppligheten i marken eller delar därav under huset som är avgörande. Parametrar som man inte vet så mycket om utan omfattande undersökningar. I flerbostadshus bör man dessutom mäta förslagsvis av övriga bostäder, dvs. de som inte har markkontakt. Fram till har radonmätningar utförts i ca 280 000 bostäder i småhus och 100 000 bostäder i flerbostadshus.