prop · GP03171 · 2002-03-21 00:00:00 — motivering: kyrkstad är ett ena- stående exempel på den traditionella kyrkstad som finns i norra navien. Den illustrerar på ett utomordentligt sätt anpassningen av tradi- tionell stadsplanering till de speciella geografiska och klimatologiska förhållanden som råder i en svår naturmiljö. Laponia, världsarv. motivering: Området är ett enastående exempel på hur jorden har utvecklats framför allt geologiskt och hur ekologiska och biologiska förändringar sker . Här finns även enastående natur- fenomen med exceptionell naturskönhet liksom betydelsefulla naturliga lokaler för att skydda den biologiska mångfalden. Området som alltsedan förhistorisk tid har varit befolkat av samerna är ett av de bäst bevarade exemplen i norra . Det innehåller bosättningar och betes- marker för stora renhjordar, en sed som går tillbaka till ett tidigt stadium i människans ekonomiska och sociala utveckling. motivering: är ett utomordentligt väl bevarat exempel på en europeiskt planerad örlogsstad inspirerad av anläggningar i andra länder. har i sin tur tjänat som förebild för andra anläggningar med liknande uppgifter. viktig roll under de århundraden när storleken på ett lands flottstyrka var en avgörande faktor i europeisk realpolitik, och är det bäst Skr. 2001/02:171 bevarade och mest kompletta av dem som finns kvar. motivering: Området är en av de platser i världen som har isostatisk landhöjning till följd av inlandsisens försvinnande. Den isostatiska återbalanseringen framträder väl och områdets tydlighet består i omfattningen på den totala isostatiska landhöjningen som med de överträffar andra platser. Området är ett typexempel för forskning kring isostasi och utgör den plats där fenomenet först upptäcktes. motivering: Södra landskap är präglat av dess långa kulturhistoria och anpassningen till de naturliga förutsättning- arna i form av platsens geologi och topografi. är ett unikt exempel på mänsklig bosättning där de olika landskapstyperna på en enskild ö tagits tillvara på ett optimalt sätt. motivering: Det historiska industrilandskapet kring Stora Kopparberget och utgör ett av de främsta områdena för gruvhantering och metallproduktion. Gruvdriften upphörde vid 1900- talets slut, men har genom många århundraden haft ett starkt inflytande på teknisk, ekonomisk, social och politisk utveckling i och . Man kan konstatera att flertalet världsarv är platser som tillhört det nationella arvet. Därmed har man också utvecklat information till allmänheten och investerat i olika kulturturistiska satsningar för att kunna tillgodose besökares behov. I och med en världsarvsförklaring tenderar sådana insatser att öka. På och i har nya museer byggts som fungerar som besökscentrum. I har en utställning och ett besökscenter inrättats i en äldre byggnad. Andra platser integrerar utställningar och besökscentrum med befintliga museer eller turistbyråer. och trycker en gratis- broschyr på svenska, engelska och tyska för att göra konventionen och känd hos en bred allmänhet. Broschyren finns tillgänglig på framför allt alla världsarvsplatser men också på berörda turistbyråer, länsmuseer, länsstyrelser m.m. utvecklas platsernas information om världsarvet till allmänheten. Ägande, vård, utveckling och uppföljning av Skr. världsarven fördelning av uppgifter och När regeringen ratificerade konventionen utfäste man sig att med svenskt regelverk skydda det kultur- och naturarv som förs upp på (se ovan avsnitt 6.2). och Natur- vårdsverket har regeringens uppdrag att hantera frågor som följer av att har undertecknat konventionen. Den löpande tillsynen och besluten enligt berörda författningar är huvudsakligen en uppgift för med stöd av centrala myndigheter när så erfordras (se ovan avsnitt 6.3). För världsarv som är statliga byggnadsminnen eller nationalparker har och också beslutsfunktioner. Det bör understrykas att kontakterna mellan och svenska staten sköts av regeringen, även om olika uppgifter är delegerade till myndig- hetsnivå. Svenska tog 1996 initiativ till svenskt deltagande i ett projekt för ökat lokalt engagemang för världsarven (se ovan avsnitt 6.3). I första skedet av projektet deltar skolor i fysisk närhet av världsarvs- objekten. Kring de flesta världsarvsobjekt har bildats en grupp bestående av museum, bibliotek, skola, världsarvsansvariga, kommun, länsstyrelse m.fl. Målet för projektgruppernas arbete är att skapa ett starkt lokalt engagemang för världsarvet. Som stöd för arbetsgrupperna och skolorna kommer en svensk version av lärarhandledning om världsarvet att utarbetas . Den kommer bland annat att innehålla övningsuppgifter baserade på samtliga svenska världsarvsobjekt. publicerade Svenska också en broschyr med hela världsarvskonventionen, texter om de svenska världsarvsobjekten och texter från , Riksantikva- rieämbetet och . Den sänds gratis ut till bland andra skolorna som referensmaterial. hölls en första läraröverläggning för lärare i projektet och och hölls elev- och lärarläger i respek- tive . Syftet med lägren har varit att skapa kontakter mellan de olika projektgrupperna och utbyta information m.m. Skolor från samtliga nordiska länder deltog i överläggningarna. I många av de delta- gande skolorna ordnas lärarfortbildningsdagar kring världsarvet och elever har gjort utställningar, uppsatser, guidade turer, hemsidor, CD- ROM-presentationer. De deltar även i praktiskt forsknings- och bevaran- dearbete samt ordnar utbytesresor m.m. Sedan ungdomsprojektets start har det hållits internationella överlägg- ningar, , för att utbyta erfarenheter och planera för projek- hölls ett för engelsktalande skolor med 250 deltagare från 29 länder i . Målet var att för- och efter- arbetet skall leda till djupare kontakter och förståelse även av de proble- matiska sidorna av världsarvet. Temat var both sides of the coin how my World Heritage can be a tool to understand the present and the Varje lands delegation utarbetade nationella rekommendationer. vänder sig till elevernas klasser och skolor, till utbildningsdepartemen- ten, de nationella Unesco-kommissionerna, till dem som arbetar med Avsikten är att dessa rekommendationer skall användas i framtida nationellt arbete inom projektet. Alla deltagarna i the The sammanställde internationella rekommendationer, The Recommendations, som sänts till och överlämnats av två av deltagarna till möte i i decem- Från Svenska sida eftersträvas att göra världsarvsunder- visningen till en mer etablerad del av utbildningsväsendet efter den första Inför konventionens 30-årsjubileum i planerar rådet en översyn och utvärdering av vunna erfarenheter av världsarvsundervisning. 9.3 , och länsstyrelserna och roller är bl.a. att följa utvecklingen i världsarvsområdena och vid behov i första hand stödja länsstyrelserna. och har inom sina respektive kompetensområden ansvar för periodisk uppföljning av tillståndet i världsarvsområdena (se ovan avsnitt 5.2). De skall också vara rådgivare till länsstyrelserna i världsarvsfrågor, rapportera till regeringen samt genom deltagande i möten rörande konventionen hålla sig ajour med utvecklingen inom området. På förslag av pågår ett arbete med bildande av förvaltningsråd kring varje världsarv. Råden skall bestå av huvud- intressenterna på platsen eller i området. Det är vanligt att tar på sig en sammankallande roll och också tar ordförandeskapet. För vägskyltning till världsarv har och tagit fram ett underlagsmaterial. har regeringens bemyndigande att ge tillstånd till användning av konventionens logotyp. En av de viktigare bestämmel- serna när det gäller logotypen är att den i första hand skall användas för att informera om världsarv och om innehållet i konventionen. Kommer- siell användning är förbjuden. Mera information återfinns i de operatio- Genom ett regeringsbeslut har Riksantikvarie- Skr. 2001/02:171 ämbetet fått i uppdrag att ansvara för utvärdering av projekt som vill använda logotypen och förhandsgranskning av projekt som har samband med de svenska världsarvsområdena. skall vid behov samråda med . har ett samordnande ansvar för världsarvet inom sitt område och har tillsyns- och beslutsuppgifter enligt berörda författningar (se ovan avsnitt 6.2). I tveksamma och principiella ärenden och situa- tioner skall samråda med respektive . För världsarv som skyddas genom förordningen om statliga byggnadsminnen är tillsynsmyndighet. skall följa och vid behov styra utvecklingen inom ramen för de styrmedel som förfogar över. har självfallet en viktig funktion i de förvaltningsråd som bildas (se även avsnitt 9.6). De svenska världsarven har en rad olika typer av ägare. En ägare kan vara svenska staten genom myndigheter såsom , , och . Vidare kan ägaren vara en kommun, en stiftelse, ett aktiebolag eller annan juri- disk person. Även fysiska personer kan ingå bland ägarna. Av praktiska skäl har kommunerna utvecklat en samordnande roll för ägarna i de städer eller tätorter som är världsarv i nära samarbete med . Ägarens roll måste understrykas i detta sammanhang. Enligt den svenska modellen är det denne som har huvudansvaret för sin egendom och underhåller den. Ägaren svarar för ett världsarvs dagliga skötsel. Detta skall givetvis ske enligt de fastställda planer och enligt den skyddslagstiftning som kan gälla för området. Flera av de svenska ägarna och kommunerna har inrättat särskilda förvaltningskontor som svarar för vård och utveckling av världsarvet. De har också tagit ansvar för att engagera regionala och lokala myndigheter och institutioner så att dessa sprider information, gör utvecklingsinsatser för turism etc. I det fall världsarvet är en stad eller ett i övrigt planlagt område, som till exempel , och med är kommunen genom sin planläggning och sin bygglovprövning samt tillsyn över byggnadsverksamhet en mycket viktig aktör. Detaljplaner kan behöva ses över för att passa bevarandeintentionerna om inte detta redan är gjort vid nomineringstillfället. Vid prövning av bygglov kan det bli aktuellt att beakta bevarandeintressena i området samt den bevarandeplan eller de bevarandeprinciper som formulerats i nomineringen. Kommunen kan samråda med och informera om projekt som kan vara tveksamma och lösa frågor om dem i sam- I ett världsarv som är en stad med åtskilliga ägare och aktörer är Skr. 2001/02:171 informationen till dessa om vad slags miljö de verkar i av största betydelse för deras möjlighet att medverka på lämpligt sätt. De svenska världsarven har olika karaktär. Ägare och intressenter skiftar från objekt till objekt. Som nämnts i avsnitt 9.3, pågår ett arbete för att knyta samman ägare och intressenter i området. Genom regelbundna möten kan man sålunda se till att kunskapen om aktiviteter och planer är väl kända. Huvudintressenterna i ett världsarvsområde bör också för framtiden göra gemensamma planer där bevarandeintressena bör stå i förgrunden när utveckling och brukande aktualiseras. Det kan också konstateras att denna typ av planläggning blir ett allt tydligare krav från sida. Förvaltningsråd existerar eller är på väg att skapas kring flertalet världsarv i . I vissa fall har samverkan i råden formaliserats med samarbetsavtal. finns en svensk världsarvsgrupp som är ett nätverk för intressenter som aktivt arbetar med de svenska världsarven. Gruppen är ett forum för erfarenhetsutbyte och möts i anslutning till en svensk världsarvsplats . Huvudsyftet är att genom sam- verkan lokalt, regionalt, nationellt och internationellt bättre och effekti- vare leva upp till konventionens mål. 10 Nordiska organ för världsarv Efter initiativ från och det finska samlades representanter för nationella myndigheter, ägare och förvaltare av världsarv från , , , och till ett möte i . Där etablerades ett nordiskt nätverk för kompetensutveckling och erfarenhetsutbyte mellan intressenterna för världsarven i . hålls årliga nordiska möten i anslut- ning till en eller flera världsarvsplatser. 10.2Nordiska Världsarvskontoret (Nordic World Heritage Office) Det Nordiska Världsarvskontoret inrättades 1996 efter en överens- kommelse mellan och den norska regeringen. Kontoret samord- nar kontakter mellan och myndigheterna i de nordiska länderna som är ansvariga för världsarv. Kontorets uppgift är att avlasta World Skr. 2001/02:171 i genom att ta ansvar för och finansiera projekt i vår region eller i utvecklingsländerna med nordisk expertis. Kontoret har förutom den budget som norska regeringen ställer till förfogande, med- arbetare i varje nordiskt land som arbetar i direktkontakt på deltidsbasis. Regeringens bedömning: har en lagstiftning och organisa- tion som uppfyller världsarvskonventionens krav. arvsobjekten förvaltas tillfredsställande inom ramen för nuvarande regelverk och organisation. Den nuvarande ansvarsfördelningen mellan berörda statliga myndigheter är tillfredsställande. skall ha för information om världsarven till skolor kan dock övervägas inom ramen för pågående översyn av denna myndighet. Mot bakgrund av strävan mot en bättre geografisk balans för världsarven, bör vara återhållsamt med att föra fram nya Skälen för regeringens bedömning: De svenska världsarven represen- terar ytterst värdefulla kultur- och naturmiljöer. Staten har ett över- gripande ansvar för att dessa bevaras för framtiden på ett tillfreds- Härtill kommer att världsarven medför internationella förpliktelser i form av exempelvis rapportering och ökad uppmärksamhet För att skydda natur- och kulturmiljöer finns ett väl utbyggt Detta regelverk motsvarar de krav som ställs enligt konventionen och är tillräckligt även för skydd av världsarven. har det statliga stödet till bevarande av natur- och kulturmiljöer succes- sivt byggts ut. Ytterligare reglering eller riktade statliga medel för världsarven är därför inte påkallat. Den nuvarande ansvarsfördelningen mellan berörda statliga myndig- heter är tillfredsställande och den löpande uppföljning som centrala och regionala statliga myndigheter utför för världsarven fungerar väl. Genom Svenska görs omfattande insatser för information om världsarven med inriktning mot skolan. Målet är att det lokala enga- gemanget för denna verksamhet skall öka, vilket i betydande utsträck- ning redan skett. Svenska framtida roll och uppgifter i detta sammanhang kan övervägas inom ramen för den pågående översynen av Som tidigare framgått har tolv världsarv. har i huvudsak tillkommit efter planer som upprättats av Riksantikvarie- ämbetet och , var för sig eller i samverkan. Regeringen anser att frågor om ytterligare nomineringar till världs- arvslistan bör behandlas mycket restriktivt, inte minst mot bakgrund av globala strategi och det relativt sett stora antalet världsarv i De nomineringar som för svensk del kan bli aktuella bör enligt regeringens uppfattning omfatta endast sådana objekt som är Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2001/02:171 världsarvs- konvention och de svenska världsarvsobjekten.