prop · GP0380 · 2002-01-17 00:00:00 — Innan internetröstning prövas i ett valmåste det föregås av en omfattande försöksverksamhet innan ställningstagande kan tas till om internetröstning skall vara möjligt i ett verkligt val.Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna instämmer i utredningensbedömning att en försöksverksamhet måste genomföras innan det kan bli aktuelltatt tillåta internetröstning i ett vanligt val. Statskontoret anför att detfinns risk att känslan att röstningen är en kollektiv manifestation går förlorad om man röstar hemifrån. anför att ytterligare utredning behövs. Röstning via Internet påverkar inte bara förutsättningar för det enskildavalet, utan också sannolikt grunden för många människors uppfattning omdemokratin. anför att röstning hemifrån väcker frågor om hur identifiering av den röstande skall ske och garantier för att påverkan ivalsituationen inte skall kunna ske.Skälen för regeringens bedömning: aktualiserade i sittslutbetänkande frågan om användningen av Internet i samband med allmänna val.Utredningen pekade på att ett elektroniskt röstningsförfarande kan innebära attvalhandlingen tenderar att bli en opinionsyttring på valdagen och förlora dentyngd, värdighet och symboliska betydelse som den traditionella valhandlingenhar. Utredningen föreslog emellertid att försök med Internetbaserat röstande bör genomföras i någon kommun. Alternativt kan tekniken utvecklas i samband med ett skolval i någon eller några skolor. Detta mot bakgrund av att det finns skälatt praktiskt pröva om och i vilken utsträckning den nya informationsteknikenkan stimulera politiskt intresse och deltagande. De poängterade emellertid attsäkerhets- och integritetsfrågor måste lösas.Valtekniska utredningen menar i sitt betänkande Teknik och administration ivalförfarandet (SOU 2000:125) att Internetröstning, innan den prövas i ett val,måste föregås av en omfattande försöksverksamhet, lämpligen i form av skolval.Det är först efter en sådan försöksverksamhet som man kan ta slutlig ställningtill om förfarandet kan tillämpas i ett verkligt val. Utredningen presenteradeett elektroniskt röstningssystem för röstning via Internet som de ansåg bordekunna uppfylla vissa grundläggande krav. Dessa krav är att bara personer som har rösträtt skall kunna rösta, att det bara skall vara möjligt att utnyttja sinröst en gång, att valhemligheten skall vara absolut, att en avgiven röst inteskall kunna ändras av någon annan och att systemet skall säkerställa en korrektsammanräkning av röster på samtliga nivåer (valdistrikt, valkretsar ochvalområde).I början av maj 2001 genomfördes ett kårval vid . De som deltogi valet hade möjlighet att rösta genom valurneröstning, poströstning ochInternetröstning. Av de 12 000 medlemmarna i studentkåren deltog cirka 10procent i valet.Statskontoret har på uppdrag av utvärderat användningen av Internetröstning vid kårvalet i . Resultatet av utvärderingen harredovisats i rapporten - en utvärdering av kårvalet i (2001:23). Utvärderingen visar att Internetröstningen hade en begränsadbetydelse för valdeltagandet men att metoden användes av en majoritet av deröstande. Man konstaterar att säkerheten har varit godtagbar vid kårvalet menatt säkerhetsproblemen generellt är av sådan art att Internetröstning inte kanrekommenderas för allmänna val med nuvarande teknik.Regeringen har gett bidrag för genomförande av projektetSkolvalet - demokratistöd med Internet som bedrivs isamarbete med och . Syftet med projektet är att ökaelevernas engagemang i demokratifrågor inför skolvalet . Ungdomsstyrelsenoch deltar också i det av initierade projektet val2002, vilket syftar till att stärka gymnasieungdomarnas engagemang församhällsfrågor. Inom ramen för projektet för Demokrati anordnades hösten2001 ett seminarium vid om IT och demokratiska processer.Syftet med seminariet var att ge en översiktlig bild av den aktuellautvecklingen av den svenska s.k. e-demokratin. Vid seminariet behandlades frågor om elektronisk röstning samt användningen av IT på den lokala arenan, vidpersonval och hos frivilliga organisationer.Regeringens bedömning är att det inte är aktuellt med röstning i allmännaval via Internet utanför vallokal. Det är viktigt att valhemligheten kanupprätthållas och att identifieringen av väljare kan . Valhemlighetenmåste vara absolut. Valförfarandet skall därför vara utformat så att väljarenkan lämna sin röst utan insyn av annan. Även om väljarens identitet kanfastställas med tillräcklig grad av säkerhet kan det inte garanteras attväljaren inte utsätts för otillbörlig påverkan i samband med att röstenavlämnas. Regeringen finner också liksom att det finns risk att ett elektroniskt röstningsförfarande medför att valhandlingen förlorar dentyngd, värdighet och symboliska betydelse som den traditionella valhandlingenhar.IT bör däremot kunna användas för att underlätta röstning i vallokal och förröstsammanräkning. Regeringen har i regleringsbrevet för givitValmyndigheten i uppdrag att följa den svenska och internationella utvecklingeni fråga om elektronisk röstning. Regeringen anser också att användningen avInternet vid samråd och liknande bör uppmuntras. Den nya tekniken har enpotential när det gäller att vidga medborgarnas möjligheter att delta i ochpåverka problemformuleringar. I avsnitt 6.5 redovisas att en arbetsgrupp skalltillsättas inom som skall följa forskning och utveckling avnya tekniker och metoder inom IT för att främja en representativ demokrati medbrett medborgerligt deltagande.5.4 TillgänglighetValdeltagandet påverkas positivt om röstningsförfarandet är enkelt ochlättillgängligt. Att registreringen av de röstberättigade sker automatiskt, attvalet sker , att det finns möjlighet att rösta på annat sätt än iden egna vallokalen på valdagen bidrar till att öka tillgängligheten och därmedtill att öka valdeltagandet. Regeringen har i propositionen Ändringar ivallagen, m.m. (prop. 2001/02:53) bl.a. lämnat ett antal förslag om hurröstningsförfarandet kan göras ännu enklare och mer lättillgängligt.I den nämnda propositionen föreslår regeringen bl.a. att en kommun som avser att som vallokal använda en lokal som inte är tillgänglig för fysisktfunktionshindrade först skall samråda med om saken. Kommunen skall ange varför den gjort bedömningen att någon annan lokal inte kan användas istället. Om det är omöjligt att använda någon lämpligare lokal, skall den som på grund av ett fysiskt funktionshinder inte kan avge sin röst i vallokalen istället kunna göra det utanför denna. I propositionen föreslås även att den somär intagen i häkte skall ha en generell rätt att rösta genom bud. Detsamma skall gälla för den som är intagen i en kriminalvårdsanstalt och som av säkerhetsskäl inte kan rösta i samma röstningslokal som övriga intagna. Ett annat förslag äratt duplettröstkort om möjligt skall kunna skrivas ut i alla röstningslokaler. I propositionen slås vidare fast att poströstningen bör behållas som huvudregelför röstning som inte sker i vallokal.I förberedelsearbetet inför de allmänna valen 2002 har regeringen givit dencentrala valmyndigheten ett flertal uppdrag avseende tillgängligheten förväljarna. Bland annat skall till regeringen senast den 15februari 2002 och rapportera om tillgången till vallokalerinför de allmänna valen 2002. Vidare skall och rapportera om AB:s förberedelsearbete införde allmänna valen 2002 och förberedelsearbetet med institutionsröstningen.5.5 Kommunala folkomröstningarRegeringens förslag: Den som har rösträtt i val till fullmäktige skall också harösträtt i kommunala folkomröstningar. Lagen om kommunala folkomröstningaranpassas även i övrigt till bestämmelserna i vallagen.Kommundemokratikommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens.Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig i denna del tillstyrkerförslaget.Promemorians förslag (Ds 2001:33): Överensstämmer i huvudsak med regeringens med undantag för bestämmelsen angående möjlighet till rättelse av röstlängd.Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker eller har intenågot att erinra mot förslagen. föreslår vissa justeringar ifråga om innehållet i röstlängder, utskrift av röstlängder, indelningen iomröstningsdistrikt och duplettröstkort. kommun anser att valsedlarnasom används vid en lokal folkomröstning skall ha samma format som valsedlarna iriksdags-, landstings- och kommunalvalen för att samma valkuvert skall kunnaanvändas. Vidare föreslår kommunen liksom i län attduplettröstkort vid lokala folkomröstningar enbart skall kunna tillhandahållasav kommunens valnämnd respektive . anser att kravet på samråd med den centrala valmyndigheten bör kunna ersättas med enunderrättelseskyldighet om att ett ärende om folkomröstning bereds i kommunen.Västra ifrågasätter om samrådstiden med den centralavalmyndigheten behöver vara så lång som tre månader.Skälen för regeringens förslagRösträtt i kommunala folkomröstningarEnligt vallagens (1997:157) och kommunallagens (1991:900) bestämmelser harunionsmedborgare och medborgare i och rösträtt på sammavillkor som svenska medborgare. Övriga medborgare med utländskt medborgarskapfår rösträtt om de varit folkbokförda i landet under en sammanhängandetid av före valdagen. Kraven för rösträtt bör enligt regeringensuppfattning vara desamma oavsett om det avser ett val till kommun- ochlandstingsfullmäktige eller om det gäller en folkomröstning. Lagen(1994:692) om kommunala folkomröstningar bör anpassas till vallagens ochkommunallagens bestämmelser. Det föreslås därför att den som har rösträtt i valtill fullmäktige också ges rösträtt i kommunala folkomröstningar.RöstlängderI vallagen finns bestämmelser om vilken dag uttag ur befintliga register skallske för beräkning av de personer som har rösträtt i folkomröstningen.Registeruppgifterna ligger till grund för vilka uppgifter som sedan skall ingå i röstlängderna. I propositionen 2001/02:53 föreslås att 7 kap. 4 § vallagenskall ändras så att det även framgår att fastighetsregisterskall användas för framställning av röstlängder. En motsvarande bestämmelse börinföras i lagen om kommunala folkomröstningar. Regeringen föreslår därför attlagen om kommunala folkomröstningar anpassas till den bestämmelse som finns i vallagen och också till det förslag som lämnats i ovan nämndaproposition.Enligt vallagens nuvarande bestämmelser är det skattemyndigheten som upprättarröstlängder och röstkort. I den nämnda propositionen föreslås dock attdetta ansvar skall flyttas till den centrala valmyndigheten. Om en kommunalfolkomröstning hålls som ett allmänt val eller en nationellfolkomröstning där gruppen röstberättigade är desamma i valet eller omröstningen har röstlängds- och röstkortsframställningen kunnat samordnas meddessa val. Detta förfaringssätt bör även fortsättningsvis tillämpas. Vid enseparat folkomröstning och i andra fall måste det dock enligtregeringens mening ankomma på kommunen eller att själv ombesörja att utskrift av röstlängder och röstkort sker. Utskriften skall ske med ledning avde register som erhålls från centrala valmyndigheten. För att centralavalmyndigheten skall ha rimlig möjlighet att planera och uppfylla kommunenseller önskemål rörande framställningen av röstlängder och röstkortvid en folkomröstning måste ett samråd ske. Enligt regeringens meningär före omröstningsdagen en rimlig tid för sådant samråd.Andra röstfrågorVallagen innehåller bestämmelser om förtidsröstning. Några motsvarandebestämmelser finns inte i lagen om kommunala folkomröstningar. Enligtregeringens mening bör motsvarande möjligheter till förtidsröstning kunna gesvid kommunala folkomröstningar. Förtidsröstning kan dock medföra ökade kostnader för kommunen eller . Regeringen anser därför att det bör ankomma påvarje kommun eller landsting att själv bestämma om det skall finnas möjlighettill förtidsröstning. Om kommunen eller beslutar att tillåtaförtidsröstning är det viktigt att de röstande får sina röstkort föreomröstningen så att en förtidsröstning verkligen kan ske. Det föreslås därföratt en bestämmelse införs som anger att de röstande skall få sina röstkortsenast den dagen som förtidsröstningen inleds.Enligt vallagens bestämmelser kan den som förlorat sitt röstkort eller inte harfått något röstkort få ett duplettröstkort om den begär det. finns intedenna möjlighet vid kommunala folkomröstningar. Samma möjlighet bör enligtregeringens mening också ges vid en folkomröstning.Enligt vallagens bestämmelser kan rättelse begäras av uppgifter i en röstlängd.I dag finns inte denna möjlighet vid kommunala folkomröstningar som hålls annatän i samband med ett allmänt val eller en nationell folkomröstning. Hålls enkommunal folkomröstning som ett allmänt val eller en nationellfolkomröstning finns inte heller möjlighet till rättelse i en röstlängd förpersoner som inte är röstberättigade i det allmänna valet eller den kommunalafolkomröstningen. Enligt regeringens mening bör en möjlighet till rättelse avuppgifter i en röstlängd finnas även vid kommunala folkomröstningar. Enbestämmelse med nämnda innehåll bör därför införas i lagen om kommunalafolkomröstningar.Om en folkomröstning hålls som ett allmänt val eller ennationell folkomröstning torde den vanligaste ordningen vara att de valdistriktsom då används även används som omröstningsdistrikt. I sådant fall kommer ävensamma röstlängd att användas. Enligt regeringens uppfattning bör indelningen avomröstningsdistrikt fungera likartat oavsett om den kommunala folkomröstningenäger rum som ett allmänt val eller en nationell folkomröstning. Dettabör därför förtydligas i lagen.Lagen om kommunala folkomröstningar innehåller ingen bestämmelse om vare sigformat eller färg på valsedlar. Om en folkomröstning hålls vid sammatillfälle som ett allmänt val eller en nationell folkomröstning och omröstsedlarna framställs av den centrala valmyndigheten är det naturligt attröstsedlarna i den kommunala folkomröstningen har samma format som de övrigaröstsedlarna. På så sätt kan även kommuner och landsting hålla nere kostnadernaför den lokala folkomröstningen. För att någon risk för sammanblandning avvalsedlarna inte skall kunna ske bör röstsedlarnas färg avvika från de övrigaval- eller röstsedlarna. Regeringen anser därför att en bestämmelse med dettainnehåll bör införas i lagen om kommunala folkomröstningar.6 Medborgare och medborgarsammanslutningar6.1 Goda möjligheter att utöva inflytandeRegeringens långsiktiga målsättning är att medborgarna skall ha goda möjligheter att delta i och påverka den politiska processen. Ett direkt medborgerligtinflytande i dess olika former måste främst utformas lokalt och underifrån.Förutsättningarna för det demokratiska samtalet växlar över landet och politiken måste ta hänsyn till detta. Medborgarnas engagemang kan också ta sig olikaformer över tiden. Det är därför viktigt att samtal förs kontinuerligt på lokalnivå om hur medborgarnas synpunkter kan fångas upp. En samrådsform kan efterhand visa sig förlegad för dialog med medborgarna. Det är då viktigt att prövanya former där medborgarna finner det meningsfullt att engagera sig.Exempelvis ungdomar deltar i mindre utsträckning än medelålders personer i olika politiska aktiviteter. Detta beror inte på att yngre är mindre intresserade avpolitik, eller saknar tilltro till det politiska systemet i större utsträckningän äldre. Tvärtom hyser ungdomar större tilltro till det demokratiska systemetän befolkningen i dess helhet. Det finns olika anledningar till att ungdomarinte engagerar sig. En del unga väljer medvetet bort politiska uppdrag, andraengagerar sig i enfrågerörelser. Oavsett vilken form av engagemang ungdomarväljer måste man dock utveckla metoder för att ta till vara ungdomarnasengagemang.Regeringens uppgift är främst att skapa möjligheter för lokal utveckling genomatt tillhandahålla rättsliga verktyg. Ett sådant verktyg är exempelvismedborgarförslag som kan vara en möjlighet för att förbättra medborgardialogen.Det är dock möjligt att lokalt använda andra metoder som medborgarpaneler omdessa bedöms som en mer effektiv påverkansmetod. Juridiskt kan även lagstiftning kring ideella föreningar behöva ses över för att underlättaföreningsengagemang.Folkrörelser, föreningar, ungdomsorganisationer och liknandemedborgarsammanslutningar är viktiga företrädare för olika grupper och intressen i samhället. Ett starkt föreningsliv som ger människor möjligheter tillinflytande och delaktighet utgör själva basen i ett demokratiskt samhälle. Stat, kommuner och landsting underlättar för det lokala föreningslivet genom olikaformer av stöd. Formerna för detta stöd behöver dock kontinuerligt ses över föratt finna de bästa formerna. En sådan översyn bör ske i samråd med berördafolkrörelser.En förutsättning för att den lokala demokratin skall kunna utvecklas och stärkas är att det erbjuds goda möjligheter för människor att sluta sig samman ochmötas. Staten har ett ansvar för den demokratiska infrastrukturen genom attexempelvis bidra till att det finns ändamålsenliga samlingslokaler tillgängliga. Olika former av stöd har också utvecklats sedan en lång tid tillbaka.Inom ramen för regeringens storstadspolitik har exempelvis särskildautvecklingsavtal träffats med ett antal kommuner. I detta arbete har flera nyaangreppssätt utvecklats för att ge de boende i berörda stadsdelar möjlighet attpåverka det lokala utvecklingsarbetet. I uppföljningen av detta arbete kankonstateras att diskussionerna kring medborgarinflytandet har vitaliserats i deberörda kommunerna.Även om ett behov av olika former av direkt medborgerligt inflytande främstaktualiseras på lokal nivå behöver samrådsformer utformas även på nationell ocheuropeisk nivå. På europeisk nivå är det av central vikt att medborgarnainvolveras i diskussionen om den europeiska unionens utveckling och harmöjlighet att påverka, annars är det risk att endast ses som ettprojekt för en elit.Regeringen har också ett ansvar att själv och tillsammans med andra aktörerinitiera, uppmuntra och utvärdera olika former av medborgarinitiativ.6.2 FolkinitiativetRegeringens bedömning: Regeringen avser att i samband med beredningen avKommundemokratikommitténs betänkande Att tänka efter före - samråd i kommuneroch landsting (SOU 2001:89) återkomma till frågan om hur folkinitiativet som ett led i samrådet med medborgarna kan stärkas.Kommundemokratikommitténs förslag: Kommittén har föreslagit att en kommun ellerett landsting skall vara skyldig att hålla folkomröstning i en viss fråga omminst av de röstberättigade kommun- eller landstingsmedlemmarnabegärt det.Remissinstanserna: och kommuner, läns landsting samtRädda Barnen tillstyrker förslaget.En majoritet av remissinstanserna, bl.a. de flesta kommuner och landsting,avstyrker förslaget eller är tveksamma till det. Flera av dessa instämmer dock i kommitténs bedömning att det nuvarande systemet inte fungerattillfredsställande. Många remissinstanser har synpunkter på hur stor andel av de röstberättigade som skall kunna få till stånd en folkomröstning och anser bl.a. att ett krav på slår mycket olika i stora och små kommuner. Någraifrågasätter också om förslaget är förenligt med den representativa demokratin.Vissa remissinstanser föreslår alternativa lösningar, exempelvis att ettfolkinitiativ endast skall kunna avslås med kvalificerad majoritet ifullmäktige. kommun pekar på att ett initiativ kan komma så sent iärendehandläggningen att det knappast är möjligt att invänta en folkomröstningoch förordar en lösning som ger fullmäktige en valmöjlighet i svårare frågoreller situationer. menar att det bör övervägas om ettfolkinitiativ även skall kunna föranleda en opinionsundersökning. och anser att folkinitiativet borde vidgastill att gälla olika former av samråd med medborgarna.Skälen för regeringens förslagFolkinitiativets nuvarande utformningI 5 kap. 34 § kommunallagen (1991:900) anges att fullmäktige får besluta att det som ett led i beredningen av ett ärende som fullmäktige skall handlägga skallinhämtas synpunkter från medlemmar i kommunen eller . Detta kan skegenom bl.a. folkomröstning. Föreskrifter om förfarandet vid folkomröstning finns i lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar (se avsnitt 5.5).I 5 kap. 23 § första stycket kommunallagen anges att ärenden i fullmäktige fårväckas av bl.a. en nämnd eller en ledamot genom motion. Av andra stycket framgår att ett ärende om att hålla folkomröstning i en viss fråga får i fullmäktigeockså väckas av av de röstberättigade kommun- ellerlandstingsmedlemmarna enligt lagen om kommunala folkomröstningar. Initiativetskall vara skriftligt, ange den aktuella frågan samt innehålla initiativtagarnas egenhändiga namnteckningar, namnförtydliganden och uppgift om deras adresser.Bestämmelserna om folkinitiativ infördes i kommunallagen 1994 efter förslag iLokaldemokratikommitténs betänkande Lokal demokrati i utveckling (SOU 1993:90).I förarbetena anförde regeringen att det hade diskuteratshur medborgarnas mer direkta inflytande över den kommunala dagordningen kan öka. Tiden ansågs mogen för att införa en möjlighet för kommun- ochlandstingsmedlemmarna att väcka initiativ i fullmäktige om att hållafolkomröstning i en viss fråga. För att klargöra att folkomröstningar ävenfortsättningsvis endast skulle avse viktigare frågor ansåg regeringen att detborde krävas att en relativt stor andel av de röstberättigade medlemmarna stårbakom ett folkinitiativ för att fullmäktige skall vara tvungen att behandla det. Regeringen föreslog att denna andel skulle bestämmas till (prop.1993/94:188 s. 51).Möjligheterna att få till stånd en folkomröstning bör stärkasSedan bestämmelsen om folkinitiativ trädde i kraft har sådanainitiativ tagits i knappt 70 fall. I endast två av dessa, i ochUppvidinge kommuner, har fullmäktige beslutat att en folkomröstning skallgenomföras med anledning av ett folkinitiativ. I samtliga övriga fall harfolkinitiativen av olika skäl inte lett till att en folkomröstning hållits.Enligt regeringens mening är erfarenheterna av tillämpningen av bestämmelsen omfolkinitiativ nedslående. Reformen har inte medfört att medborgarnas mer direkta inflytande över den kommunala dagordningen ökat. För regeringen är det tydligtatt folkinitiativet inte kan behållas i sin nuvarande utformning och attmedborgarnas möjligheter att få till stånd en folkomröstning måste stärkas.Detta är också en uppfattning som delas av ett flertal remissinstanser.När det gäller frågan om på vilket sätt folkinitiativet bör stärkas anserregeringen att kommitténs förslag inte är tillräckligt avpassat förförhållandena i alla kommuner. De reella möjligheterna att få till stånd ettfolkinitiativ med ett krav på att av de röstberättigade kommun-eller landstingsmedlemmarna skall stå bakom en sådan begäran kan bli mycketskiftande i större och mindre kommuner. Regeringen anser därför att en annanlösning bör väljas. Det förhållandet att remissinstanserna föreslagit ett antalalternativa lösningar till hur folkinitiativet skall kunna stärkas visar enligtregeringens mening att frågan är komplex. har i detnyligen överlämnade betänkandet Att tänka efter före - samråd i kommuner ochlandsting (SOU 2001:89) bl.a. föreslagit att om ett beslut i ett ärende medförlångsiktiga effekter och de förhållanden som rått före beslutet inte kanåterställas utan stora ekonomiska konsekvenser, skall som ett led i beredningenav ärendet samråd äga rum med de som är folkbokförda i kommunen eller inomlandstinget. Ett sådant samråd skall kunna ske genom folkomröstning.Regeringen anser att frågan om hur ett stärkt folkinitiativ skall utformas börbli föremål för ytterligare överväganden. Det är lämpligt att denna problematikoch förslaget om samrådsförfarande hanteras i ett sammanhang.