prop · GP03100d2 · 2002-04-15 00:00:00 — Som tidigare nämnts är hushållens ekonomiska utgångsläge alltjämt gynnsamt. Även om hushållens finansiella tillgångar har minskat är deras samlade förmögenhetsställning god. Bedömningen av hur konsumtionen utvecklas vilar dock inte på antaganden om stora värdeförändringar av tillgångar. Hushållens reala disponibla inkomster förväntas öka kraftigt , framför allt under innevarande år. Sysselsättningen faller visserligen något men ligger kvar på en hög nivå. väntas inflationen dämpas . Hushållens reala löneinkomster bedöms därför bli goda. Framför allt är det dock skattesänkningar och andra reformer som bidrar till ökningen av hushållens disponibla inkomster under innevarande år (se vidare avsnitt 9.1). På grund av den svaga avslutningen blir konsumtionstillväxten mätt som årsgenomsnitt ändå relativt låg , . Under loppet av 2002 bedöms dock konsumtionen stiga med . Delvis väntas också de kraftiga realinkomstökningarna , på grund av eftersläpning, stimulera konsumtionen även . Konsumtionen väntas därför växa med . förutses hushållens disponibla inkomster öka i en lägre takt. Konsumtionsutgifterna bedöms också växa något långsammare än . Sparkvoten avtog successivt för att till och med vara negativ (se diagram 9.5). En möjlig förklaring till den låga sparkvoten är den exceptionellt goda förmögenhetsutvecklingen . mer än fördubblades hushållens såväl finansiella som reala tillgångar, vilket sannolikt bidrog till att hushållen sparade en allt mindre del av sina inkomster. Ytterligare en förklaring till det låga sparandet är att konsumtionsökning till stor del avsåg investeringsliknande varor, dvs. 2001/02:100 BILAGA 1 en form av realt sparande, vilka kan ha ersatt finansiellt sparande. Diagram 9.5 Hushållens nettosparkvot Anm.: Sparande, exkl. avtalspensioner, i förhållande till disponibel inkomst. Källor: och . Den starka tillväxten i hushållens disponibla inkomster i kombination med en svag konsumtionstillväxt medförde att sparkvoten, exklusive sparande i avtalspensioner, steg med . väntas en fortsatt ökning av sparandet. Sparkvoten bedöms stiga till (se tabell 9.5). En svagare inkomstutveckling i kombination med högre konsumtionsutgifter gör att sparkvoten faller . Tabell 9.5 Hushållens sparande Procent av disponibel inkomst Exkl. sparande i avtalspensioner Inkl. sparande i avtalspensioner Exkl. sparande i avtalspensioner Inkl. sparande i avtalspensioner Källor: och . 2001/02:100 BILAGA 1 Bostadsbyggandet steg kraftigt medan investeringarna i näringslivet och i offentliga myndigheter endast ökade svagt. På grund av ett lågt kapacitetsutnyttjande och en försämrad lönsamhet bedöms investeringarna i näringslivet utvecklas svagt . väntas en bred investeringstillväxt i näringslivet i samband med att efterfrågan och produktionen stiger. Både och beräknas bostadsbyggandet fortsätta att öka som utbyggnaden av den tredje generationens mobiltelefonnät tar fart. Även omfattande statliga infrastruktursatsningar förutses . mitten av har inköpen och egenproduktionen av datorprogram, vilka utgör av de totala investeringarna, ökat kraftigt. bröts uppgången och väntas dessa investeringar minska. Nedgången berör alla sektorer i ekonomin. Sammantaget beräknas de totala investeringarna öka med och . Investeringarnas andel av BNP beräknas vara i det närmaste oförändrad men stiga något , se diagram 10.1. antas det fortfarande finnas lediga resurser i ekonomin, vilket möjliggör att BNP-tillväxten kan överstiga den långsiktigt hållbara 2004. Därmed beräknas även investeringarna öka i relativt hög takt. 1 I huvudsak datorprogram. Källor: och . Diagram 10.1 Investeringar, andel av BNP El-,gas-, vattenverk Källor: och . Fallande investeringar i de varuproducerande branscherna även Industrikonjunkturen försämrades kraftigt . Nedgången fortsatte med en fallande industriproduktion och ett minskat kapacitetsutnyttjande. Bilden av ett lägre resursutnyttjande stämmer överens med utvecklingen av kapitalkvoten5 vilken steg kraftigt , se diagram 10.2. Som en konsekvens därav ställde företagen in tidigare planerade investeringar. Industrins investeringar minskade med , se tabell 10.2. En viss ljusning i industrikonjunkturen har kunnat skönjas . Bland annat finns det tecken på att produktionen har börjat öka igen. Styrkan i återhämtningen är svår att bedöma. I denna prognos väntas industriproduktionen öka . Industriföretagens investeringsplaner är dock alltjämt negativa. En deflatering av (SCB:s) enkät för februari visar att företagens investeringsplaner innebär en minskning med i volym. Vid enkättillfället överskattar dessutom företagen normalt utvecklingen. De återhållsamma investeringsplanerna bekräftar bilden av att det finns ledig produktionskapacitet som kan tas i anspråk när 5 Kapitalkvoten beräknas som värdet av maskiner, byggnader och anläggningar i slutet av närmast föregående år i förhållande till produktionen det aktuella året. En uppgång i kapitalkvoten innebär att en mindre andel av maskiner och anläggningar används i produktionen, dvs. att kapacitetsutnyttjandet sjunker. efterfrågan stiger igen. Därför bedöms det dröja till slutet av innevarande år innan det uppstår behov av ökade investeringar. Fjolårets nedgång i industriföretagens vinstmarginaler väntas fortsätta , vilket begränsar det finansiella utrymmet för att bygga ut produktionskapaciteten (se avsnitt 5.1). Mot bakgrund av det låga kapacitetsutnyttjandet och den försämrade lönsamheten beräknas industrins investeringar minska , men öka med då en bred uppgång i industrikonjunkturen förutses. Prognosen innebär att kapitalkvoten ligger kvar på förra årets höga nivå för att sedan falla tillbaka i samband med den högre produktionstillväxten 2003 och 2004. Diagram 10.2 Kapitalkvoten i industrin Anm.: Kapitalkvoten definieras som kvoten mellan kapitalstocken (maskiner, byggnader och anläggningar) och förädlingsvärdet i industrin, uttryckt priser. Källor: och . Även övriga varuproducerande branscher hade en mycket svag investeringsutveckling . För såväl jord- och skogsbruk som energisektorn noterades minskningar och byggsektorns investeringar var i det närmaste oförändrade i jämförelse med 2000. Försvagningen av byggkonjunkturen bedöms vara tillfällig. Ökat bostadsbyggande, satsningar på vägar och järnvägar samt utbyggnaden av den tredje generationens mobiltelefonnät väntas innebära att byggkonjunkturen återhämtar sig . De senaste årens starka konjunktur har medfört att byggföretagen har gjort förhållandevis omfattande inköp av bl.a. maskiner och därför väntas inköpen öka endast svagt . Även inom jord- och skogsbruk beräknas investeringstillväxten vara måttlig framöver. Däremot har företagen i energisektorn mycket expansiva utbyggnadsplaner enligt SCB:s enkät. Sammantaget beräknas de varuproducerande branschernas investeringar, där industrin dominerar, falla med men öka med . 2001/02:100 BILAGA 1 Tabell 10.2 Varuproducenters investeringar Jordbruk, skogsbruk, El-, gas-, värme och Källor: och . Tjänstesektorns investeringar ökar tack vare utbyggnaden av mobiltelefonnät En stor del av tillväxten i svensk ekonomi har skett i tjänstesektorn. ökade tjänsteproduktionen med och investeringarna med i genomsnitt. Som en konsekvens av den svaga industrikonjunkturen, och av att tillväxten i hushållens efterfrågan stannade av, dämpades produktionstillväxten i tjänstesektorn . Även investeringstillväxten avtog men var ändå förhållandevis hög. noterades minskade investeringar endast i delsektorerna transport samt hotell och restaurang, se tabell 10.3. Tabell 10.3 Tjänsteproducenters investeringar 1 Exklusive bostäder. 2 Inklusive fritidshus. Källor: och . (KI:s) barometer visar att aktiviteten i tjänstesektorn har dämpats ytterligare . I flera branscher rap- 2001/02:100 BILAGA 1 porterar företagen att faktureringen har minskat eller inte ökat lika snabbt som tidigare, och missnöjet med orderstockarna är i många fall stort. Lönsamhetsomdömet har försämrats i flertalet branscher, vilket delvis torde förklaras av högre kostnadsökningar i form av stigande importpriser och löner i kombination med en svagare efterfrågeutveckling. Detaljhandeln skiljer sig från övriga branscher såtillvida att försäljningen har fortsatt att öka och förväntningarna på inledningen av året är optimistiska. Handeln har dock byggt ut kapaciteten kraftigt och någon större ökning i utbyggnadstakten är knappast att vänta. Prisuppgången på kommersiella fastigheter stannade av , vilket visar att efterfrågan på lokaler har fallit och dämpar utvecklingen i fastighetsbranschen, se diagram 10.3. SCB:s enkät visar på en begränsad kapacitetsutbyggnad i tjänstesektorn även om bilden är något splittrad. Sammantaget ligger investeringarna i denna sektor på en förhållandevis hög nivå som det förefaller finnas ledig produktionskapacitet i många branscher. Trots att aktiviteten förutses öka framöver är det således mycket som talar för en svag investeringsutveckling i tjänstebranscherna . Ett viktigt undantag är emellertid post- och telekommunikationer där utvecklingen väntas bli mycket stark tack vare utbyggnaden av den tredje generationens mobiltelefonnät. Utbyggnadens direkta effekt på den totala investeringstillväxten beräknas uppgå till och till . Den samlade effekten är dock mindre på grund av undanträngning av andra investeringar. Satsningarna i mobiltelefonnäten bidrar till att invester- ingstillväxten i tjänstesektorn väntas bli positiv och uppgå till . förutses en allmän återhämtning i ekonomin, vilket leder till en bred ökning av kapacitetsutbyggnaden i tjänstebranscherna på sammanlagt . Statens investeringar var i stort sett oförändrade i jämförelse med 2000. noterades dock en kraftig ökning av bygg- och anläggningsinvesteringarna. Denna uppgång beräknas fortgå tack vare de ökade resurser som har avsatts för åtgärder i infrastrukturen. De kommunala myndigheternas investeringar steg . Trots en något ansträngd ekonomi bedöms den kommunala sektorns investeringar öka även framöver. Uppgången i såväl den statliga som kommunala sektorn hålls dock tillbaka något på grund av att inköpen och egenproduktionen av datorprogram i dessa sektorer, liksom i näringslivet, väntas minska . beräknas dessa investeringar öka igen. Bostadsinvesteringarna ökade med . Hela ökningen kan tillskrivas nybyggnationer av bostäder vilka ökade med , medan ombyggnationerna i stort sett låg kvar på samma nivå som året innan. Bakom ökningen av nybyggandet ligger en stor uppgång i antalet byggda flerbostadshus medan småhusbyggandet minskade något. Efterfrågan på bostäder fortsätter att vara generellt sett hög. Ökningen av småhuspriserna har dock dämpats, även om de regionala skillnaderna är stora, vilket tyder på att efterfrågan på denna typ av bostäder nu har mattats något. Även om priserna alltjämt befinner sig på en hög nivå, vilket stimulerar bostadsinvesteringarna, väntas byggandet av småhus bli fortsatt återhållsamt åtminstone . I grunden finns flera faktorer som talar för en fortsatt ökning av bostadsbyggandet totalt sett. Hushållens förmögenhetsställning ligger i nivå med vad som gällde före den snabba börsuppgången och början av 2000 (se tabell 9.4). mögenhet fortsatte visserligen att minska men deras totala finansiella tillgångar föll endast marginellt. Det senaste årets försvagning av konjunkturläget har medfört lägre räntor och även om räntorna förutses stiga framöver är ökningen marginell. beräknas hushållens disponibla inkomster öka med och vilket underbygger en fortsatt stark efterfrågan på bostäder. Bidraget till byggandet av hyresrätter samt stöden till studentbostäder och ekologiskt byggande väntas också bidra till ökade bostadsinvesteringar . Osäkerheten kring den kommande utvecklingen på arbetsmarknaden inverkar dock sannolikt dämpande på hushållens investeringsvilja. Andra faktorer som verkar återhållande på bostadsbyggandet är bristen på byggnadsarbetare och tomtmark i de expansiva storstadsområdena. Ytterligare en omständighet som försvårar en ökning av bostadsbyggandet är allt högre priser på producerade bostäder. Under såväl 2000 som ökade priserna för nybyggda bostäder enligt nationalräkenskaperna. Trots många gynnsamma förutsättningar och trots att antalet nybyggda bostäder ökade låg bostadsinvesteringarna fortfarande på en låg nivå. I diagram 10.4 framgår tydligt att bostadsbyggandet har legat långt under de nivåer som rådde . Enligt bedömning skulle det behöva byggas omkring 25 000 nya lägenheter för att svara mot den långsiktiga efterfrågan. med lägre byggvolymer och med ökande bostadsbrist i vissa tillväxtregioner behövs det dock byggas fler än 25 000 lägenheter för att minska bristen. Diagram 10.4 Påbörjade nybyggnationer av lägenheter Antal lägenheter, tusental 70 72 74 76 78 80 82 84 86 88 90 92 94 96 98 00 02 Källor: och . 2001/02:100 BILAGA 1 Antalet nybyggda småhus beräknas fortsätta att minska svagt medan nybyggnationerna av flerbostadshus fortsätter att öka. Totalt väntas antalet påbörjade nybyggnationer av lägenheter uppgå till drygt 20 000 vilket i stort sett är ett oförändrat antal jämfört med . väntas byggandet av såväl småhus som flerbostadshus öka och antalet påbörjade nybyggnationer av lägenheter stiger till 25 000. Även antalet ombyggnationer väntas öka något efter en svag utveckling . Industrins lager växte och i samband med den överraskande snabba nedgången i såväl den utländska som den inhemska efterfrågan. Därefter inleddes en justering av de oönskat stora lagren. Även inom handeln uppstod lagerproblem då den inhemska efterfrågan steg mindre än väntat. Lagren fortsatte att växa som missnöjet med lagerläget blev allt större enligt KI:s barometer. skedde emellertid ett mycket stort lageruttag i handeln och företagens bedömning av lagersituationen blev betydligt mer positiv. Förändringen av de totala lagren dämpade produktionsutvecklingen med motsvarande av BNP. Handeln och industrin stod vardera för en lagerjustering på motsvarande av BNP medan ett lageromslag i energisektorn bidrog till att höja BNP-tillväxten . Den faktiska effekten på BNP-tillväxten av förra årets totala lagerjustering var dock något då den delvis balanserades av en lägre import. KI:s barometer visar att industriföretagens missnöje med lagersituationen består inledningsvis . Även beräkningar på lagerkvoten, dvs. lagren i förhållande till produktionsnivån, indikerar att det finns ytterligare behov av att dra ned lagren. Därmed väntas industrins lager minska , men därefter beräknas de öka i takt med en allt högre industriproduktion. Handelns lager förefaller ha varit anpassade till efterfrågeläget och företagen är nu förhållandevis nöjda med lagrens storlek. 2001/02:100 BILAGA 1 handelns lager ändras i någon större omfattning framöver. Sammantaget bedöms lagerinvesteringarna dämpa BNP-utvecklingen med motsvarande av BNP, men beräknas bidra positivt i motsvarande utsträckning. 11 Den offentliga sektorn Den offentliga sektorns finansiella sparande uppgick till av BNP 2001. väntas sparandet sjunka till av BNP. Även 2003 och 2004 beräknas sparandet uppgå till av BNP. Överskotten medför en successiv förstärkning av den finansiella nettoställningen. 11.1Den konsoliderade offentliga sektorn Den offentliga sektorns finansiella sparande har varierat kraftigt , se diagram 11.1. vändes stora underskott till överskott. Krisen bidrog åter till stora underskott. Konsolideringsprogrammet och den ekonomiska återhämtningen medförde på nytt överskott. Det överskott som har etablerats står av flera skäl på en mer stabil grund än överskotten . Budgetprocessen har ändrats och finanspolitiken styrs av saldomål och utgiftstak. Penningpolitiken styrs av ett inflationsmål. De nuvarande överskotten har skapats i en miljö med lägre inflation och utan den överhettning på arbetsmarknaden, som rådde . Diagram 11.1 Offentliga sektorns finansiella sparande Källor: och . uppgick, enligt nationalräkenskaperna (NR), den offentliga sektorns finansiella sparande till eller av BNP. Redovisningen i NR följer regelverket i det europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS). Det höga sparandet beror delvis på ofullständig periodisering i redovisningen av 2001/02:100 BILAGA 1 skatter, vilket förstärkte det redovisade sparandet med , se tabell 11.1. Periodiseringseffekten uppkommer huvudsakligen till följd av variationer i bolags- och reavinster. Skatten på dessa redovisas i nationalräkenskaperna med eftersläpning. Den exceptionellt höga nivån av skatt på bolags- och reavinster , samt skatten på utdelade medel från försäkringsbolaget (f.d. SPP), redovisas således 2001. Justerat för skatteperiodiseringen uppgick sparandet till eller av BNP. Sparandet med periodiserade skatter avspeglar bättre den underliggande utvecklingen av de offentliga finanserna och ligger i linje med vad man kan vänta sig som resultat av den ekonomiska utvecklingen i kombination med skattesänkningar och andra reformer. Tabell 11.1 Offentliga sektorns finansiella sparande enligt NR/ENS Källor: och . Skatteinkomsterna som andel av BNP minskar kraftigt . Det beror delvis på skattesänkningarna men framför allt på den stora periodiseringseffekten 2001. Utgifterna som andel av BNP är i det närmaste oförändrade. Det finansiella sparandet beräknas uppgå till eller av BNP, vilket är lägre än föregående år. Med beaktande av skatteperiodiseringen minskar sparandet med . Denna underliggande nedgång motsvaras huvudsakligen av årets skattesänkningar. sjunker både inkomster och utgifter som andel av BNP trots att en omläggning till beskattade garantipensioner medför att både skatter och utgifter stiger av BNP. Det finansiella sparandet beräknas uppgå till av BNP. fortsätter nedgången av inkomster och utgifter som andel av BNP och det finansiella sparandet beräknas även detta år till av BNP, se tabell 11.2. 2001/02:100 BILAGA 1 Tabell 11.2 Den offentliga sektorns finanser Källor: och . Offentliga sektorns finansiella tillgångar och skulder redovisas i finansräkenskaper. Enligt de regler som gäller inom EU (ENS) värderas tillgångar och skulder till marknadspris. Det innebär att förändringen av den finansiella nettoställningen inte bara bestäms av det finansiella sparandet utan också påverkas av värdeförändringar på finansiella tillgångar och skulder. Det gäller såväl orealiserade som realiserade värdeförändringar. Offentliga sektorns finansiella förmögenhet uppgick till eller av BNP. Under den djupa krisen försämrades den finansiella ställningen snabbt. Förmögenheten vändes till en nettoskuld som 1996 var eller av BNP. har den finansiella ställningen förbättrats och 2001 beräknas nettoskulden ha vänts till en positiv förmögenhet. Överskotten i den offentliga sektorns finansiella sparande medför en fortsatt förbättring av den finansiella ställningen. I prognosen beaktas de värdeförändringar som följer av effekten på statsskulden av den förutsatta apprecieringen av kronan. I övrigt görs inga prognoser på värde- Genom att överskotten ligger i ålderspensionssystemet kommer förmögenheten att växa genom ackumulering av finansiella tillgångar både i fördelningssystemet och i premiepensionssystemet. Den konsoliderade bruttoskulden definieras av EU-regler (Maastricht-villkoren). Definitionen innebär att den offentliga sektorns bruttoskuld konsolideras, dvs. minskas med den offentliga sektorns innehav av egna skulder. För svenska förhållanden innebär definitionen att den konsoliderade bruttoskulden består av statsskulden till nominellt värde och kommunsektorns skulder på kreditmarknaden med avdrag för AP-fondens innehav av statspapper. Värderingen sker till nominellt värde, vilket bl.a. innebär att nollkupongsobligationer har ett högre värde än det anskaffningsvärde som redovisar i statsskulden. Tabell 11.3 Offentliga sektorns konsoliderade skuld Källor: och . Den konsoliderade skulden uppgick vid utgången av 2000 till av BNP, vilket underskrider referensvärdet inom EU på av BNP. ökade skulden till av BNP trots det stora överskottet i de offentliga finanserna. Ökningen är emellertid tillfällig och beror huvudsakligen på omfördelningen av AP-fon- dernas portföljer från statsobligationer till aktier, som inte elimineras vid beräkningen av den konsoliderade skulden. Minskningen av statskulden väntas medföra motsvarande minskning av den konsoliderade bruttoskulden. När statskulden ökar 2004 stiger också den konsoliderade skulden. dock inte större än att den konsoliderade bruttoskulden fortsätter att minska som andel av BNP, se tabell 11.3. Jämfört med budgetpropositionen blev den offentliga sektorns finansiella sparande bättre 2001. Det beror på att skatteinkomsterna blev högre än väntat, trots att den ekonomiska tillväxten reviderats ned. De oväntat höga skatteinkomsterna är delvis av varaktig natur och först får den lägre BNP- nivån genomslag i lägre skatter jämfört med budgetpropositionen. Däremot medför lägre direktavkastning på AP-fondens placeringar och högre kommunala konsumtionsutgifter att det finansiella sparandet för perioden 20022004 väntas bli lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen. Den konsoliderade bruttoskulden blev högre 2001 än vad som beräknades i budgetpropositionen. Det beror på, dels att statskulden blev högre än beräknat, dels att AP-fondernas byte från statsobligationer till andra värdepapper har gått snabbare än väntat. Nettoskulden har reviderats upp 2001 till följd av värdeminskningar på pensionssystemets placeringar. Högre netto- och bruttoskuld höjer nivåerna för hela prognosperioden jämfört med budgetpropositionen. I nationalräkenskaperna redovisas den del av mervärdeskatten och tullinkomsterna, som ingår i avgiften till EU, inte som transaktioner i den offentliga sektorn utan bokförs som en skatt till utlandet. De totala skatterna är således något högre än de skatter som redovisas i den offentliga sektorn. Inkomsterna av skatter och avgifter som andel av BNP (skattekvoten) har varierat på samma sätt som det finansiella sparandet, se diagram 11.2. Skattekvoten steg kraftigt delvis till följd av höga löne- och prisökningar. Skattereformen 1991, den ekonomiska recessionen samt nedväxlingen av inflationen bidrog till ett kraftigt fall i skattekvoten. Därutöver reducerades skattekvoten med genom att de offentliga myndigheterna fick återbetalning av den ingå- 2001/02:100 BILAGA 1 började skattekvoten åter stiga. Därav svarade skattehöjningarna i konsolideringsprogrammet för . Skattekvoten var i stort sett oförändrad 1999 och 2000, trots skattesänkningar. Skattekvoten hölls uppe till följd av högkonjunkturen med ökad sysselsättning samt en stark ökning av reavinster och bolagsvinster. Diagram 11.2 Den offentliga sektorns skatter och avgifter Källor: och . steg skatteinkomsterna kraftigt och uppgick totalt till av BNP enligt NR, se tabell 11.4. Skatterna sänktes 2001 med eller av BNP, men ändå steg den redovisade skattekvoten . Det beror på den ovan beskrivna periodiseringen av skatteinkomsterna i nationalräkenskapernas redovisning. Om man periodiserar skatterna till det inkomstår skatten avser ges en mer rättvisande bild av skattekvotens utveckling. Periodiserat sjönk skattekvoten till . Det motsvaras huvudsakligen av skattesänkningarna och att skatt på utdelade medel från försäkringsbolaget (f.d. SPP) tillfälligt höjde de periodiserade skatteinkomsterna . beräknas den redovisade skattekvoten sjunka till . Den periodiserade skattekvoten minskar med till , vilket i stort sett avspeglar årets skattesänkningar. avskaffas det särskilda grundavdraget för pensionärer och ersätts med en beskattad garantipension. Det medför att skatteinkomsterna från hushållen ökar av BNP. Trots detta minskar skattekvoten enligt nationalräkenskapernas redovisning till , bl.a. till följd av successiva genomslag av skattesänk- 2001/02:100 BILAGA 1 I prognosen utvecklas skattebaserna långsammare än BNP, vilket bidrar till att skattekvoten faller till enligt såväl nationalräkenskapernas redovisning som i periodiserade termer. Tabell 11.4 Skatter och avgifter Källor: och .