prop · GQ031 · 2002-10-08 00:00:00 — För att belysa olika utvecklingar presenteras istället tre scenarier. Baskalkylen innebär en successiv återhämt- ning av ekonomin varvid BNP växer både 2003 och 2004. Det av regering och riksdag uppsatta sysselsättningsmålet om nås inte 2004. Den reguljära sysselsätt- ningen för personer stannar på . Målet ligger dock inom räckhåll. Osäkerheten i bedömningen av den framtida konjunkturutvecklingen är dock stor. Därför kompletteras baskalkylen med två sidoscenarier. I lågtillväxtalternativet visas konsekvenserna av en sämre internationell utveckling. Sysselsätt- ningsnivån blir betydligt lägre än i baskalkylen och den öppna arbetslösheten stiger. I högtillväxtalternativet antas svensk arbets- marknad fungera bättre än vad som tidigare antagits. Därmed fortsätter sysselsättningen att stiga och det av regering och riksdag uppsatta sysselsättningsmålet på nås 2004. Regeringen avser att fortlöpande vidta åtgärder så att denna utveckling blir möjlig. Anm. I fördes anställda i kyrkan över från kommunala myndigheter till näringslivets tjänstesektor först . Till följd av detta är antalet sysselsatta i offentlig sek- tor överskattat med ca 22 000 personer 2000. 2Reguljärt sysselsatta i åldern i procent av befolkningen i den åldersgruppen. 3I procent av arbetskraften. 4Årlig procentuell förändring. Källor: , , och . Tabell 1.4 De tre scenarierna BNP, procentuell förändring Reguljär sysselsättningsgrad, procent Offentligt finansiellt sparande, procent av BNP Målet för den ekonomiska politiken är full sysselsättning och ökat välstånd genom en god och uthållig ekonomisk tillväxt. offentliga finanser, stabila priser och en väl fungerande lönebildning är grundläggande förutsättningar för att målet skall kunna nås. Två övergripande mål styr finans- och budget- politiken. De offentliga finanserna skall uppvisa Tabell 1.5 Offentliga finanser ett överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel och de statliga ut- gifterna får ej överskrida de uppsatta utgifts- taken. En god välfärd kräver starka offentliga finanser. Det finns en rad skäl för detta. Andelen äldre kommer att öka kraftigt . Därmed ökar utgifterna för pensioner, vård och omsorg, som inkomsterna ökar långsammare. För att förbereda för detta bör skuldsättningen minska. Välfärden kräver en stark ekonomi. Budget- krisen visar med all tänkbar tydlighet hur utsatt välfärden blir när den offentliga sektorn är beroende av stor upplåning på kapitalmarknaden för att finansiera löpande underskott. För att kunna bedriva en aktiv stabiliseringspolitik utan att underskotten blir för stora behövs en säkerhetsmarginal så att finanspolitiken kan bidra till att dämpa konjunktursvängningarna. Utgiftstaken skall hållas. Utgiftstaken för- hindrar att tillfälligt högre inkomster används för att bekosta varaktigt högre utgifter. Därigenom undviks smärtsamma besparingar när konjunkturen försämras. -10,8 -7,7 -3,1 -1,6 -0,2 -1,5 -3,5 -4,9 Överskottet i de offentliga finanserna skall uppgå till av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Det innebär att över- skottet vissa år kommer att vara lägre än och andra år högre än av BNP. Överskottet skall kunna anpassas med hänsyn till konjunkturläge och resursutnytt- jande i svensk ekonomi. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att det tidigare be- slutade överskottsmålet på av BNP skulle bibehållas. Om konjunkturen utvecklades sämre än väntat, skulle dock ett lägre överskott accepteras. Den ekonomiska tillväxten har blivit något svagare än vad som då förutsågs. Överskottet i de offentliga finanserna beräknas till av BNP. Mot bak- grund av den lägre tillväxten bedöms av- vikelsen från målet 2002 vara acceptabel. beräknas överskottet i de offent- liga finanserna till av BNP. Enligt regeringens bedömning är detta förenligt med ett överskott på av BNP i genom- snitt över en konjunkturcykel. har även i ett internationellt perspektiv starka offentliga finanser. hade ett av de största överskotten i de offentliga finanserna inom EU, medan där- emot ett antal stora EU-länder uppvisade be- tydande underskott. kommer även 2003 och 2004 att ha fortsatt stora överskott. Tabell 1.6 Offentligt finansiellt sparande i och några andra länder Källor: (för EU 2001); Economic Outlook 71, (för EU 2002-2003 samt för och ); och (för ). Utgiftstaken förhindrar att tillfälligt högre inkomster används för att bekosta varaktigt högre utgifter. Systemet har på det hela taget fungerat väl och har bidragit till saneringen av de offentliga finanserna och därmed till den goda ekonomiska utvecklingen. Utgiftstaken har bestämts i förväg. De statliga utgifterna får sedan inte överskrida dessa. Sedan utgiftstaken infördes har de klarats . Regeringens bedömning är nu att även utgiftstaket kommer att . höjs utgiftstaket enligt tidigare beslut med . Utrymmet används bl.a. för höjda pensioner, ökat bistånd, allmän förskola, en utbyggd föräldraförsäkring och ytterligare satsningar på skolan, vården och omsorgen. Regeringens bedömning är att utgiftstaket riskerar att överskridas om inga åt- gärder vidtas. Regeringen vidtar därför ett antal åtgärder. Utbetalningen av jord- bruksstödet i form av arealbidrag tidigareläggs . Uppräkningen av anslagen för förvaltnings- och investeringsändamål minskas 2003. Dessutom införs utgiftsbegränsningar för ett antal områden. De åtgärder som föreslås för att vända utvecklingen med allt fler sjukskrivna beräknas också bidra till att minska utgifterna under utgiftstaket. Den ökade ohälsan är det största hotet mot reformer för ökad rättvisa. Regeringen följer löpande utvecklingen och kommer att vidta ytterligare åtgärder om ut- giftstaken skulle hotas. höjs utgiftstaket en- ligt tidigare beslut med ytterligare . Utrymmet används bl.a. för att ytter- ligare öka biståndet, för ytterligare satsningar på skolan, för insatser för vård och hälsa samt för kraftiga satsningar på miljö och infra- struktur. Även är budgeterings- marginalen liten. Regeringen följer löpande ut- vecklingen och avser att vidta åtgärder om taket skulle vara hotat. Diagram 1.1 Utgiftstaken som andel av BNP Enligt tidigare ordning skall regeringen av- lämna ett förslag för utgiftstak avseende 2005 i innevarande budgetproposition. Valet har dock inneburit att beredningstiden för ställ- ningstagande avseende den långsiktiga budget- politiken inte har varit tillräcklig. Regeringen avser därför att i samband med ekonomiska vårproposition återkomma med sin bedömning av utgiftstak . Diagram 1.2 Utgiftstaken i miljarder kronor Stabila priser är en grundläggande förutsätt- ning för en framgångsrik ekonomisk politik. En hög och varierande inflation har negativa fördelningseffekter. Dessutom försämrar hög inflation förutsättningarna för en uthållig hög tillväxt och därmed också för en stabilt hög sysselsättning. Den av fastlagda övergripande uppgiften för penningpolitiken är prissta- bilitet. bedriver penningpolitiken självständigt. har definierat pris- stabilitet som att ökningen av konsument- prisindex skall begränsas till med en tolerans på uppåt och nedåt. Regeringen stöder penningpolitikens inrikt- ning och står bakom inflationsmålet. Inflationen, mätt med KPI, ligger såväl som . UND1X är ett inflationsmått där räntor samt de direkta effekterna av förändrade indirekta skatter och subventioner har exkluderats från KPI. har för- tydligat att det i huvudsak är bedömningen av UND1X som avgör utformningen av penningpolitiken. beräknas inflationen mätt med UND1X uppgå till som årsgenomsnitt. väntas UND1X-inflationen uppgå till . En förstärkning av kronan inleddes . Mycket talar för att kronan fort- farande är undervärderad i ett medelfristigt perspektiv, dock i mindre omfattning än tidigare bedömningar pekat på. Införandet av sedlar och mynt i euro var ett historiskt och betydelsefullt steg i den europeiska integrationen. Över- gången fungerade väl och har bidragit till att stärka förtroendet för valutan. har valt att inte delta i valutaunionen från starten. håller dock dörren öppen för ett senare inträde. Ett beslut om deltagande måste ha ett brett folkligt stöd och skall underställas svenska folket för prövning i en folkomröstning. presenterades en utredning om finanspolitikens förutsättningar vid ett svenskt deltagande i valutaunionen. Utredningen före- slog ett antal åtgärder för att stärka den svenska finanspolitiken inför ett eventuellt införande av euron i . Utredningen är på remiss. Det är inte aktuellt att delta i det europeiska växelkurssamarbetet ERM2. 1.3.3En väl fungerande lönebildning En väl fungerande lönebildning är av av- görande betydelse för en fortsatt god syssel- sättningsutveckling. Regeringens mål är att den reguljära sysselsättningsgraden bland personer i åldrarna skall öka till 80 Måttliga nominella löneökningar behövs för att målet skall uppnås. Med alltför höga totala löne- kostnadsökningar i ekonomin riskerar arbetslösheten i stället åter att stiga. har reallönerna i genomsnitt ökat med . Det kan jämföras med då de genom- snittliga årliga reallöneökningarna uppgick till . har den nominella löneökningstakten endast varit hälften så stor som på 1980- talet. Ingen löntagare behöver längre riskera att de löneökningar som förhandlas fram gröps ur av en okontrollerad inflationsutveck- ling. De senaste årens utveckling har visat att måttliga nominella löneökningar och ett ökat ansvarstagande av arbetsmarknadens parter skapar goda förutsättningar för att förena fallande arbetslöshet med en god reallöneut- veckling. Andra faktorer bakom den förbättrade lönebildningen är tillkomsten av samarbetsavtal och samt ny lagstiftning. och första halvan av 2002 steg dock nominallönerna snabbare än . Denna utveckling är oroande. Enligt ökade lönerna 2001. För att arbetslösheten skall fort- sätta att vara låg och sysselsättningsmålet skall kunna nås, måste trenden med något högre löneökningstakt än omvärlden brytas. Arbetsmarknadens parter har ett särskilt ansvar för att löneökningarna inte överskrider vad som är samhällsekonomiskt försvarbart. Staten, näringslivet och de fackliga organi- sationerna har olika roller och uppgifter. Där- för är det bara tillsammans och i ömsesidig respekt som det går att ta det helhetsansvar som är nödvändigt för välstånd och välfärd. Företagsledarna måste ta samma ansvar som de fackliga organisationerna för sina löner. Regeringen avser att lägga fram en handlingsplan för ökad jämställdhet. I handlingsplanen skall förslag läggas för hur de strukturella löneskillnaderna mellan kvinnor och män skall minska. Den könsrelaterade lönediskrimineringen måste brytas. Kvinnors lön utgör av männens löner. Om man korrigerar för ålder, utbildning, arbetstid och sektor, minskar skillnaden till . skillnader är komplexa. Det handlar om hur olika arbeten värderas, effekter av den segre- gerade arbetsmarknaden, men även om direkt lönediskriminering. Den nya jämställdhetslagen är ett redskap för att utjämna osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män. Lönebildningen är en fråga för parterna och osakliga löneskillnader som beror på kön strider mot lagen. Regeringen följer detta arbete via JämO och . Utfallet av parternas arbete på detta område kommer att vara vägledande för be- hovet av ytterligare åtgärder, bl. a. skärpt lag- stiftning. Kvinnor har i högre grad än män tidsbe- gränsade anställningar och deltidsanställningar. För att stärka kvinnors ställning på arbets- marknaden har en rad åtgärder genomförts. Dock krävs ytterligare åtgärder för att säker- ställa att grunden även för kvinnors deltagande på arbetsmarknaden skall vara tillsvidare- anställning på heltid. Full sysselsättning är regeringens övergripande mål. Som ett delmål satte regeringen upp målet att den öppna arbetslösheten 2000 skulle halveras till . Det målet nåddes . står regeringens sysselsätt- ningsmål i fokus. skall av befolkningen vara syssel- satta. Den kompetens och vilja till arbete som finns hos de människor som står utanför arbetsmarknaden måste tillvaratas. Det är en stor utmaning, men också en stor möjlighet både för tillväxt- och välfärdspolitiken. Rätten till ett meningsfullt arbete med goda arbets- villkor för alla är grunden för regeringens till- växtpolitik. De regionala skillnaderna som finns kommer att beaktas när åtgärder för att nå målet utformas. För att det skall skapas fler jobb i hela landet krävs utbildning av hög kvalitet, ökad konkurrens och goda villkor för företagen. Tillväxt förutsätter tillväxtkraft och för- nyelse som bygger på den enskilda människans kunskap och hennes lust och förmåga att lösa problem, se nya möjligheter och i samverkan med andra förverkliga sina idéer så att de kommer till nytta. skall vara ett land i arbete och till- växt. Det är avgörande för att de regionala klyftorna ska minska. Regeringens program för tillväxt, jobb och rättvisa grundas på följande: 1.Målen för den ekonomiska politiken ligger fast. Tillväxten i har genomsnittligt varit högre än i både EU och . Arbets- lösheten är lägre. De offentliga finanserna är i bättre skick. Inflationen är låg. 2.Ett nytt samförstånd för arbete och tillväxt. Regeringen vill bygga vidare på den positiva anda som företagsledare och fackliga företrädare bl.a. har utvecklat. Samverkanslösningar bygger på ett givande och ett tagande. Det är bara i samverkan som de nya innovationerna, uppfinningarna och entreprenörerna kan växa fram. Regeringen är beredd att före- slå nya medel för att förverkliga förslag som har presenterats av bland annat gruppen Framtid för svensk industri. Förutsättningen är att andra aktörer är beredda att tillskjuta lika mycket. 3.Ett mänskligare arbetsliv. För att minska antalet sjukskrivna måste en rad åtgärder sättas in. Regeringen presenterar nu ett antal ytterligare åtgärder för att pressa tillbaka ohälsan. 4.Mer utbildning och ökad forskning. Enligt är det land i världen som investerar mest i resurser i kunskap, av BNP. skall behålla sin tätposition. Utbildningen och forskningen skall tillföras ytterligare resurser. Forskningsresultat måste i större omfattning omsättas i nya produkter och tjänster. Förutsättning- arna för att omvandla forskningsresultat till innovationer behöver utvecklas. 5.Sysselsättningen bland invandrare skall öka. För att få fler invandrare i arbete ökas AMS insatser för invandrare. Tiden mellan ett beviljat uppehållstillstånd och arbete skall förkortas. Invandrarnas kun- skaper och kompetens skall tas bättre till- vara. Undervisningen i svenska språket skall förbättras. Skyddet mot diskrimi- nering skall stärkas. heter, alla kommuner och landsting skall utarbeta handlingsplaner för att öka mångfalden och motverka diskrimine- ring. 6.Skatter för tillväxt och välfärd. Det är genom skatter som välfärden finansieras. En väl utbyggd välfärd är en fundamental förutsättning för en hållbar tillväxt. Skattesystemet måste ge goda förutsätt- ningar för arbete och investeringar. Vill- koren för löntagarna och de små före- tagen skall förbättras. Hälften av landets befolkning bor i kommuner med bostadsbrist. Värst är situationen i till- växtregionerna. Konkurrensen i bygg- sektorn måste skärpas så att boendekost- naderna i nyproduktionen blir rimliga. Segregationen måste bekämpas. 8.Tillväxt i alla delar av landet. måste hållas samman - såväl mellan människor som mellan och inom regioner. Skatteutjämningen skall ut- vecklas. Det vidsträckta behöver en väl utbyggd infrastruktur. Omfattande investeringar genomförs . Regionala tillväxt- program genomförs i alla delar av landet. 9.En grön tillväxt. Nya, miljöanpassade varor och tjänster är framtidens tillväxt- marknader. Stora satsningar kommer att göras inom detta område vad gäller ut- veckling, användning och export. 10.Ett aktivt och attraktivt . I en globaliserad värld är det allt viktigare att kunna hävda sig på de internationella arenorna. gäller det att locka både investerare och turister till . Hela skall mobiliseras för att än mer främja export, attrahera utländska investeringar och förbättra bilden av utomlands. Storstadsregionernas tillväxtkraft måste tas tillvara. Turist- sektorn är en viktig tillgång i svensk ekonomi. ges i uppdrag att i än större utsträckning främja svenskt näringsliv i utlandet. deltar aktivt i det ekonomisk-politiska samarbetet i EU. En viktig del i detta sam- arbete är den s.k. Lissabonstrategin. Strategin lades fast vid i våren 2000 då följande strategiska mål etablerades: skall EU bli världens mest dynamiska och konkurrenskraftiga kunskaps- drivna ekonomi med hållbar ekonomisk till- växt, fler och bättre jobb samt ökad social sammanhållning. Lissabonstrategin och den i an- tagna strategin för hållbar utveckling kommer med stor sannolikhet att sätta sin prägel på Europasamarbetet . Den nya öppna samordningsmetoden innebär att medlemsländerna mäter sig med varandra och utbyter erfarenheter. Varje land sporras att bli bättre på de områden där man ligger sämre till än de andra länderna. Det är av stor vikt att sysselsättningsmålen i unionen uppnås. EU måste också hålla en hög takt i arbetet med ekonomiska reformer. Reformarbetet på produkt- och finansmark- naderna har inte gått lika snabbt som förvän- Om målen skall kunna nås 2010 måste arbetet med reformer på dessa om- råden påskyndas. Välfärden skall fortsätta att byggas ut. Trygg- het i förändring stimulerar nytänkande och ger växtkraft. Trygga människor vågar. Trygghet gör ekonomin mera dynamisk. Regeringen föreslår nu i enlighet med de förslag som tidigare presenterats i den ekono- miska vårpropositionen reformer på . handlar det om reformer om ytterligare . fortsätter den offentliga skulden att minska. Budgeteffekter i förhållande till föregående år. UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning UO 3 Skatt, tull och exekution UO 7 Internationellt bistånd UO 8 Invandrare och flyktingar -0,02 UO 9 Hälso- och sjukvård UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Varav höjt tak i sjukförsäkring (10 prisbasbelopp) UO 11 Pensioner m.m. UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Varav mamma/pappamånad Varav höjt tak i föräldraförsäkring (10 prisbasbelopp) Varav höjd grundnivå i föräldraförsäkring -0,10 UO 16 Utbildning och forskning Varav högskola/forskning -0,36 UO 23 Jord- och skogsbruk UO 25 Allmänna bidrag till kommuner Varav maxtaxa inom äldre- och handikappomsorgen 1.5.1Barn och unga - vår framtid Goda villkor för dagens unga och deras familjer är en rättvisefråga och en investering . Regeringen vill därför bygga vidare på de betydande satsningar som gjorts för barnen och deras familjer . Genom maxtaxa har barnfamiljerna fått sänkta avgifter i barnomsorgen. En ut- värdering av maxtaxereformen kommer att presenteras och en första lägesrapport kommer . Maxtaxereformens sista steg tas 2003 genom att allmän förskola införs för 4-5-åringar. Det innebär att alla barn får rätt till gratis förskola . Ytterligare insatser behövs för att stärka kvaliteten i förskolan. Därför är regeringens ambition att under mandat- perioden utöka de särskilda personalför- stärkningsresurserna så att de också om- fattar förskolan. Föräldraförsäkringen förstärks ytter- ligare. Den lägsta dagpenningen i för- äldraförsäkringen föreslås höjas till per dag 2003. föreslås ytterligare en höjning så att den lägsta nivån blir till per dag. Den generella välfärden stärks. Inkomst- taket i föräldraförsäkringen höjs från 7,5 till 10 prisbasbelopp fr.o.m. . Studiebidraget utökas från 9 . Det innebär att barnfamiljer med en tonåring på gymnasiet får mer . till 2003 avsätts för stödjande insatser för barn i familjer där våld och övergrepp mellan vuxna förekommer. Tabell 1.8 Reformer för barnen Miljarder kronor, nivåer Höjd grundnivå i för- Höjt tak i föräldraför- 1.5.2De äldres trygghet skall stärkas skall vara ett land som kännetecknas av solidaritet mellan kvinnor och män, individer, grupper och generationer. De äldre har rätt att åldras i trygghet. har därför en rad reformer genomförts för pensionärer. Pensionerna och bostadstilläggen har höjts och pensionärerna har fått sänkt skatt. Max- taxa och förbehållsbelopp har införts i äld- reomsorgen, och ett nytt och bättre högkost- nadsskydd har införts i tandvården för de äldre. Regeringen vill bygga vidare på de sats- ningar som har skett: För de med de lägsta pensionerna handlar det om i höjd pension 2003 när det nya pensionssystemet träder i kraft. Som ett led i det förbättrade tandvårdsstödet för de äldre förstärks resurserna med ytterligare 2003. Ett nytt äldreförsörjningsstöd införs 2003. Det kommer att garantera alla i som fyllt en skälig levnads- nivå. Detta kommer påtagligt att minska behovet av socialbidrag bland äldre. 1.5.3Ökade resurser till vården och omsorgen Vården, skolan och omsorgen är välfärdens kärna. Behoven skall styra tillgången, inte de privatekonomiska förutsättningarna eller var i landet man bor. Vården, skolan och omsorgen skall därför vara generell, omfatta hela befolk- ningen och hålla hög kvalitet. Kommuner och landsting har fått ökade resurser . För en framgångsrik välfärdspolitik under kommande mandat- period krävs en fortsättning på de senaste årens ekonomiska politik. Ökande sysselsätt- ning och fallande arbetslöshet ger ökade in- komster till den offentliga sektorn. Den positiva utvecklingen av kommunernas och landstingens inkomster måste fortsätta. För att ytterligare förstärka kommunernas ekonomi föreslår regeringen en förlängning med av det tillfälliga sysselsättningsstöd till kommuner och landsting som infördes . Regeringen föreslår också att det fasta beloppet om som alla inkomst- tagare betalar i statlig inkomstskatt skall ut- göra en inkomstskatt . För att utveckla verksamheten och för- bättra kvaliteten i skolan, vården och om- sorgen krävs ökade resurser. Regeringen före- slår därför fortsatta satsningar på vården, skolan och omsorgen: Den särskilda vårdsatsning som tidigare beslutat om fullföljs under de kom- mande åren. Totalt handlar det om ett extra- tillskott på . Dessa resurser har i huvudsak frigjorts genom ominriktningen av totalför- svaret. skall en nationell vårdgaranti införas. Prioriteringsordningen får ej sättas ur spel. Det kräver ytterligare resurser. satsas det för att minska vänte- tiderna i vården. Tabell 1.9 Mer pengar till vården Kunskap är ett nödvändigt och kraftfullt verktyg för tillväxt och rättvisa. Kunskaps- samhället skall stå öppet för alla. Utbildning är nödvändigt för jämlikhet och utveckling. Kommande år satsar stora resurser på ökad kvalitet i både , gymna- sieskolan och högskolan. Skolan ges ökade resurser. Skolan och fri- tidshemmen tillförs i nivåhöjning tills nivån är nådd 2006. Syftet är att öka antalet lärare och andra specialister i skolan. Resurserna skall användas till att anställa mer personal i skolorna, t.ex. lärare, skolsköterskor, speciallärare skolbibliotekarier och andra specialister. Utöver satsningen på skolan görs en särskild satsning för att stärka högskolan. Regeringens mål är att hälften av en årskull ska ha börjat högskolan . Hög- skolan expanderar med närmare 100 000 platser . införs ett nytt vuxenstudiestöd som ersätter det särskilda ut- bildningsbidraget. Detta rekryteringsstöd be- räknas kosta och riktas till personer som är och har en kort tidigare utbildning och som är eller riskerar att bli arbetslösa eller som har något funktionshinder. har examina- tionen i forskarutbildningen fördubblats. Efterfrågan på forskarutbildade ökar och snart väntar ett generationsskifte inom svensk forskning. För att ge högskolorna möjlighet att bedriva forskning som rymmer både bredd och specialisering höjs de statliga anslagen till forskning och forskarutbildning med . Ett arbete inleds för att i ökad utsträckning åstad- komma att forskningsresultat omsätts i prak- tiska tillämpningar. har ohälsan ökat dramatiskt i . Det handlar om belastningssjuk- domar, stress och utbrändhet. Den höga sjukfrånvaron är ett slöseri med såväl mänsk- liga, sociala som ekonomiska resurser. Denna utveckling måste brytas. Rätten till arbete och egen försörjning är viktigt för att människor ska kunna förverkliga sina drömmar.