prop · GP03191 · 2002-06-19 00:00:00 — 15 § första stycket sekretesslagen gäller sekretess bl.a. i verksamhet somavser folkbokföringen eller annan liknande registrering av befolkningen och, iden utsträckning regeringen föreskriver det, i annan verksamhet som avserregistrering av betydande del av befolkningen för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde ellernågon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Som exempel på när det kanfinnas särskild anledning att vägra utlämnande av en adress nämns i förarbetenaatt adressen har blivit spärrad på grund av befarad personförföljelse (prop.1979/80:2 s 211). har uppgivit att det finns ett antalhundägare i registret, vars personuppgifter skyddas av sekretess i andraregister.Regeringen har med stöd av 7 kap. 15 § första stycket sekretesslagen i 1 b §sekretessförordningen (1980:657) föreskrivit att sekretess motsvarandefolkbokföringssekretessen skall gälla i vissa uppräknade verksamheter. För attett sekretesskydd för uppgifter om registrerade enskildas personligaförhållanden skall kunna åstadkommas genom ett införande av registret isistnämnda bestämmelse krävs att registret avser en betydande del avbefolkningen. Vad som avses med detta begrepp är inte närmare angivet i lagtext. Tanken är emellertid att uppgifter i sådana register som det ligger nära tillhands att söka i efter t.ex. en adress skall kunna omfattas av sekretess. Närett sekretesskydd motsvarande folkbokföringssekretessen övervägdes för uppgifter i sjömansregistret uppgick antalet registrerade i sistnämnda register till ca60 000 personer. Det ansågs att ett sådant antal inte kunde anses utgöra enbetydande del av befolkningen. Med anledning härav ansågs det inte möjligt attinföra ett sekretesskydd för uppgifter i sjömansregistret genom en ändring i 1 a § sekretessförordningen utan en ändring i 7 kap. 15 § första stycketsekretesslagen ansågs nödvändig (prop. 1993/94:165 s 40 f). Socialstyrelsensregister över hälso- och sjukvårdspersonal finns dock infört i 1 b §sekretessförordningen. Enligt uppgift från uppgår antaletregistrerade i sistnämnda register till ca 250 000 personer.Enligt uppgift från uppgår antalet hushåll som har hund till ca800 000 och /2002 hade ca 200 000 hundar registrerats. Densistnämnda lägre siffran förklaras bl.a. av att hundar som var närlagen om märkning av hundar trädde ikraft enligtövergångsbestämmelserna till lagen är undantagna från registreringsplikten.Enligt uppgift från förväntas antalet registrerade hundar ökamed mellan 60 000-100 000 framöver.Mot bakgrund av ovanstående anser regeringen att det register som avses i lagenom märkning och registrering av hundar, till den del det avser hundägarna, skall anses avse en betydande del av befolkningen. Regeringen avser således attinföra registret i 1 b § sekretessförordningen med följd att sekretess kommeratt gälla för uppgifter om enskilds personliga förhållanden om det av särskildanledning kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men omuppgiften röjs.11 Inskränkningar i rätten att få kopior av censurklipp11.1 behandlade i betänkandet Tryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens tillämpningsområden - barnpornografifrågan m.m. (bet. 1997/98:KU19) ett motionsyrkande om sekretess för s.k. klipp från filmer ochvideogram hos . Sådana klipp innehåller de delar som inte har godkänts för visning i ett granskningsärende enligt lagen (1990:886) omgranskning och kontroll av filmer och videogram. Filmerna och videogrammenomfattas av sekretess hos Biografbyrån så länge ärendet pågår, men bortklipptasekvenser blir offentliga när ärendet har avslutats. Utskottet ansåg att rättenatt få kopior av de delar som inte godkänts för visning borde inskränkas. Dettaskulle, menade utskottet, förebygga att sådana kopior användes till s.k.skräddarsydda videogram. Enligt utskottet borde regeringen överväga frågan ochåterkomma med förslag (bet. 1997/98:KU19). Detta var också vad riksdagentillkännagav regeringen (rskr. 1997/98:214).11.2 Regler om sekretess hos m.m.En av grundsatserna när det gäller yttrandefriheten i tryckta skrifter och andra massmedier är förbudet mot censur. Det får alltså inte förekomma att något somär avsett att tryckas i skrift först måste granskas av en myndighet eller någotannat allmänt organ. Detsamma gäller något som är avsett att framföras i ettradio- eller TV-program eller en film, ett videogram eller någon annan tekniskupptagning. Det finns dock enligt 1 kap. 3 § andra stycketyttrandefrihetsgrundlagen (YGL) utrymme för lagstiftning om förhandsgranskningav filmer, videogram och andra tekniska upptagningar som skall visas offentligt. Rätten att sprida filmer och videogram över disk eller på andra sätt som inteutgör offentlig visning kan däremot inte begränsas genom censur.Regler om förhandsgranskning finns i lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram (granskningslagen). Enligt 1 § i lagen skallframställningen i en film eller ett videogram vara granskad och godkänd avStatens biografbyrå innan den får visas vid allmän sammankomst eller offentligtillställning. Utgångspunkten vid granskningen är att en framställning eller del av den inte får godkännas för visning om händelserna skildras på sådant sättoch i sådant sammanhang att framställningen kan verka förråande. Vid bedömningen skall man särskilt beakta om framställningen innehåller närgångna ellerutdragna skildringar av grovt våld mot människor eller djur, skildrar sexuelltvåld eller tvång eller skildrar barn i pornografiska sammanhang (4 §).Det finns också möjlighet att frivilligt lämna in filmer och videogram tillförhandsgranskning hos Biografbyrån. En del distributörer gör det med filmer och videogram som skall spridas på annat sätt än genom offentlig visning,exempelvis genom uthyrning eller försäljning till TV-bolag eller enskildapersoner. Att de lämnas in för granskning kan bero på att straffrättsligt ansvar för olaga våldsskildring inte kan komma i fråga om Biografbyrån har godkäntinnehållet för visning (16 kap. 10 b § ).Filmer och videogram som lämnats in för granskning skall återlämnas till den som har begärt granskningen. De delar som inte har godkänts skall spelas av ochbevaras. Om det gäller en film får Biografbyrån i stället klippa av och bevarade delar som inte har godkänts (7 § granskningslagen). De delar som finns kvarhos Biografbyrån omfattas av bestämmelserna i 2 kap. tryckfrihetsförordningen(TF) om allmänna handlingars offentlighet. Allmänhetens rätt att ta del av dessa får därför begränsas bara om det är påkallat med hänsyn till vissa i 2 kap. 2 § TF angivna syften. Sådana begränsningar anges huvudsakligen i sekretesslagen(1980:100).Så länge ett ärende om granskning pågår gäller enligt 8 kap. 20 § sekretesslagen absolut sekretess för uppgifter ur filmen respektive videogrammet. Sekretessenupphör att gälla när beslut i saken har vunnit laga kraft. Biografbyrånsgranskningsbeslut kan överklagas till Kammarrätten i och därefter till Regeringsrätten.För olaga våldsskildring och barnpornografibrott finns det vidare särskildabestämmelser om sekretess i 5 kap. 6 § sekretesslagen. Bestämmelserna inskränker allmänhetens rätt att i mål om ansvar m.m. för sådana brott få kopior avskildringar som har beslagtagits, förverkats eller konfiskerats i målet ellerannars förekommer där. Sekretessen gäller även hos Biografbyrån när den biträder Justitiekanslern m.fl. i sådana mål.De sekvenser som Biografbyrån behåller efter ett lagakraftvunnet beslut i ettgranskningsärende, och som inte förekommer där i sådana mål som just har nämnts, omfattas alltså inte av sekretess utan är tillgängliga för allmänheten.11.3 Ingen inskränkningRegeringens bedömning: Allmänhetens rätt att få kopior av censurklipp bör inteinskränkas.Promemorians bedömning stämmer överens med regeringens.Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har något att invända motpromemorians bedömning.Skälen för regeringens bedömning: Som nämnts gäller sekretess enligt 8 kap. 20 § sekretesslagen i ärenden om granskning av film eller videogram, men densekretessen upphör när beslut i saken har vunnit laga kraft. Därefter lämnarBiografbyrån tillbaka filmen eller videogrammet men bevarar avspelningarrespektive bortklippta avsnitt av de delar som inte har godkänts för visning.Dessa s.k. klipp blir alltså offentliga när granskningsärendet vunnit lagakraft.Bestämmelsen skyddar rättighetshavarens ekonomiska intresse. Om t.ex. en filmskulle bli allmänt tillgänglig innan den får visas offentligt skullerättighetshavaren kunna lida ekonomisk skada. En regel som inskränkerallmänhetens rätt att få kopior av icke godkända delar skulle ha ett annatsyfte. Skälet för en sådan regel torde närmast vara att hindra spridning avolaga våldsskildring eftersom det är framställningar som kan verka förråande för att de skildrar sexuellt våld eller tvång som normalt inte godkänns. Enbestämmelse om detta syftar alltså till att förebygga brott och hör då närmasthemma i 5 kap. 6 § sekretesslagen, som reglerar sekretess i mål om ansvar förolaga våldsskildring m.m. Enligt paragrafen gäller sekretess bl.a. i mål omansvar för olaga våldsskildring, för motsvarande tryckfrihets- elleryttrandefrihetsbrott eller för barnpornografibrott, för uppgift i skildring somhar beslagtagits, förverkats eller konfiskerats i målet eller annars förekommerdär, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan fara för att den sprids vidare i strid med , tryckfrihetsförordningen elleryttrandefrihetsgrundlagen.Regeln i 5 kap. 6 § sekretesslagen instiftades sedan våren1993 tvingats att lämna ut kopior av beslagtagna videogram med barnpornografioch olaga våldsskildring. Lagstiftningen kom till som en temporär lösning på ett akut problem. När frågan sedan övervägdes på nytt av , sebetänkandet Grundlagsskydd för nya medier (SOU 1997:49), betonade kommittén attdet behövs tungt vägande skäl för att inskränka offentlighetsprincipen och attinskränkningar bara skall göras där det visat sig finnas ett verkligt problemsom måste lösas. Kommittén ansåg därför att inskränkningarna inte skulle omfatta ytterligare tryck- och yttrandefrihetsbrott.Som nämnts innebär förhandsgranskning ett avsteg från det grundläggandecensurförbudet när det gäller yttrandefriheten i tryckta skrifter och andramassmedier. Därför får intresset av insyn i censurverksamheten särskild styrka.Denna insyn skulle delvis begränsas om offentlighetsprincipen, i detta fallallmänhetens rätt att få kopior av censurklipp hos Biografbyrån, inskränktes.Visserligen skulle rätten att ta del av en framställning på stället inteinskränkas. Men offentlighetsprincipen är till för alla som vistas i Sverige.För många kan det innebära problem att ta sig till en myndighet för att se enframställning på stället. För dessa skulle det kunna ha betydelse om rätten attfå kopior inskränktes. Även en sådan begränsad inskränkning avoffentlighetsprincipen, eller närmare bestämt handlingsoffentligheten, kräverdärför starka skäl.Intresset av att motverka spridning av framställningar som innefattar brott ochsom har tagits i beslag eller konfiskerats har i det tidigare nämndalagstiftningsärendet ansetts utgöra ett tungt vägande skäl för att inskränkaoffentligheten. De censurerade klippen är emellertid inte föremål för beslageller konfiskering. I denna fråga handlar det alltså inte om att lösa enkonflikt mellan å ena sidan om rätten att få kopior av allmännahandlingar och å andra sidan TF:s och om beslag och konfiskeringför att hindra att vissa skildringar sprids. Visserligen skulle det även härvara fråga om att hindra spridning av framställningar som innefattar brott. Menden omständigheten att en film eller ett videogram frivilligt lämnas in förgranskning talar för att sådana framställningar delvis är av ett annat slag ände som tas i beslag eller konfiskeras. De senare torde innehålla betydligt fleroch grövre fall av olaga våldsskildring. Även filmer som skall visas offentligtmåste antas vara av ett annat slag än de som är föremål för utredning omyttrandefrihetsbrott. Senast ett inslag klipptes bort ur en framställning somskulle visas offentligt var 1995. I sammanhanget kan det vidare nämnas att gjorde Biografbyrån ingrepp i elva videogram som frivilligt lämnats in för granskning. Biografbyrån har förklarat att i de fall man numera inte godkänneren del av ett videogram eller en film rör det sig om pornografiska videogram som innehåller inslag som kan verka förråande för att de skildrar sexuellt våldeller tvång.Regeringen föreslog i den lagrådsremiss som föregick propositionenTryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens tillämpningsområden -barnpornografifrågan m.m. (prop. 1997/98:43), och som bl.a. grundades påMediekommitténs betänkande, att inskränkningar i rätten att få kopior skullegälla för alla tryck- och yttrandefrihetsbrott. Lagrådet ifrågasatte emellertidstarkt en sådan utvidgning bl.a. med hänsyn till att något praktiskt behov avdetta inte ansågs finnas. Regeringen gick därför inte vidare med förslaget idenna del.En viktig fråga är därför om det finns något praktiskt behov av att inskränkahandlingsoffentligheten när det gäller klippen hos Biografbyrån. Enligtuppgifter från Biografbyrån har ingen begärt att få utkopior av sådana delar av framställningar som inte har godkänts för visning.Byrån har också upplyst att på den kommersiella marknaden har man inte stött pås.k. skräddarsydda videogram, dvs. videogram som innehåller sammanställningarfrån flera skilda bildupptagningar som redigerats samman i enlighet med enbeställares individuella önskemål.Med hänsyn till intresset av insyn i censurverksamheten och med beaktande av att det inte finns något praktiskt behov av att inskränka handlingsoffentlighetennär det gäller censurklippen bör allmänhetens rätt att få kopior av sådana klipp inte inskränkas. De remissinstanser som uttalat sig i frågan ansluter sig tilldenna bedömning. Regeringen lägger därför inte fram något förslag om lagändring. Frågan bör emellertid övervägas på nytt om det uppkommer ett praktiskt behov av att inskränka handlingsoffentligheten, exempelvis därför att censurklippanvänds i s.k. skräddarsydda videogram.12 KostnaderDe eventuella kostnadsökningar som förslagen kan innebära för det allmännaberäknas vara så marginella att dessa ryms inom ramen för befintliga anslag.13 IkraftträdandeDe föreslagna lagändringarna bör kunna träda i kraft den 1 mars 2003.14 Författningskommentar14.1 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)5 kap.1 §Ändringar i syfte att underlätta bekämpningen av den ekonomiska brottslighetenParagrafens första stycke 3 kompletteras så att sekretess även gäller förutredning om förbud att lämna juridiskt eller ekonomiskt biträde enligt lagen(1985:354) om förbud mot juridiskt och ekonomiskt biträde i vissa fall m.m.Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.4.Paragrafens första stycke 4 kompletteras så att sekretess även gäller förkronofogdemyndighets brottsförebyggande verksamhet. Bestämmelsen har behandlatsi avsnitt 4.2.Sekretesskyddet hos tillsynsmyndighet i konkurs och inom exekutionsväsendet iparagrafens tredje stycke utvidgas från att avse uppgift som angår misstanke omatt gäldenär har begått brott som avses i 11 kap. eller annat brott som har samband med gäldenärens verksamhet, till att avse misstanke om brottoavsett vilket brott det är fråga om och oavsett vem som är misstänkt.Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.2.Upphävd sekretess för uppgifter införda i allmänna handlingar före 1949Paragrafens sista stycke kompletteras med en ny bestämmelse. Bestämmelseninnebär att uppgifter som hänför sig till Säkerhetspolisensunderrättelseverksamhet samt dess verksamhet för att förebygga eller avslöjabrott mot rikets säkerhet eller förebygga terrorism inte längre skall varaunderkastade sekretess om de införts i allmänna handlingar före år 1949.Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.2.1Möjlighet att få reda på om man förekommer hos eller inteEtt nytt fjärde stycke införs i paragrafen. I det nya stycket anges att den sombegär att få reda på om han eller hon förekommer hos utanhinder av sekretess kan få besked om huruvida han eller hon förekommer hosSäkerhetspolisen med anledning av den registreringsverksamhet som bedrevs medstöd av personalkontrollkungörelsen (1969:446) och de tilläggsföreskrifter somutfärdats med stöd av den eller med stöd av regeringens förordning den 3december 1981 eller med stöd av motsvarande äldre bestämmelser. Vilka dessaäldre bestämmelser i huvudsak var framgår av avsnitt 5.1.5. Bestämmelsen harformulerats i enlighet med Lagrådets förslag.Säkerhetspolisens övriga verksamhet, såsom kontraspionage, kontraterrorism eller säkerhetsskydd skall inte omfattas av de föreslagna bestämmelserna. Om någonbegär att få ut uppgifter från dessa verksamheter har den som förvararhandlingar från att tillämpa de sekretessbestämmelsersom i övrigt gäller enligt sekretesslagen.Frågan om möjligheterna att få reda på om huruvida man förekommer hosSäkerhetspolisen har behandlats i avsnitt 5.2.3.2 §En ny femte punkt förs in i paragrafen. Genom den nya bestämmelsen blir detmöjligt att sekretessbelägga uppgifter som lämnar eller kan bidra tillupplysning om säkerhets- eller bevakningsåtgärder när det gäller den civilaluftfarten. Som förutsättning för detta gäller att man kan anta att syftet medåtgärden motverkas om uppgiften röjs.Någon närmare definition på civil luftfart finns inte i svensk lagstiftning. Med den civila luftfarten brukar man avse den luftfart som inte sker förstatsändamål. Till de statliga luftfartygen räknas militär-, tull- ochpolisfartyg.Uppgifter som kan behöva sekretessbeläggas är exempelvis detaljerade uppgifterom hur passagerare och bagage skall kontrolleras, kravspecifikationer påröntgenutrustning och vilka slags fraktförsändelser som skall genomsökas.Bestämmelsen har behandlats i kap. 7.7 kap.14 §Ett ny bestämmelse om sekretess hos , som gäller utöver densekretess som i allmänhet gäller för utlänningar enligt paragrafens förstastycke, införs i ett nytt tredje stycke. Enligt den nya bestämmelsen skallIntegrationsverket, när verket beslutar om ersättning till kommuner för dekostnader kommunerna haft för att ta emot flyktingar och andra skyddsbehövandesom beviljats uppehållstillstånd samt anhöriga till dessa personer, kunnahemlighålla typiskt sett känsliga uppgifter om den enskilde utlänningen, t.ex.om dennes hälsotillstånd eller politiska inställning. Kostnaderna kan avsesjukvård m.m. Bestämmelsen omfattar även när verket medverkar vid sådanapersoners bosättning.Sekretessen är begränsad med ett rakt skaderekvisit. Huvudregeln är alltså attuppgifterna i ärenden om ersättning för flyktingmottagande och i verksamhet somavser medverkan till bosättning är offentliga.Bestämmelsen har behandlats i kap. 6.8 kap.21 §Ett nytt andra stycke har införts i paragrafen. Bestämmelsen innebär att enmyndighet som har avtalat med en stiftelse att tillhandahållakapitalförvaltning, redovisning och andra administrativa tjänster åt stiftelsen, i denna del av verksamheten kan hemlighålla känsliga uppgifter om enskilda somsöker och får bidrag ur stiftelsens medel. Det kan gälla uppgifter om attdestinatären lider av en viss sjukdom eller lever under knappa ekonomiskaförhållanden. Sekretessen är begränsad med ett rakt skaderekvisit. Huvudregelnär således att offentlighet skall gälla i myndigheternas verksamhet av dettaslag.Bestämmelsen har behandlats i kap. 8.9 kap.1 §Paragrafens tredje stycke 2 upphör att gälla. I paragrafens tredje styckeundantas vissa kategorier av beslut från det sekretessbelagda området. Fråndenna undantagsregel görs i samma stycke undantag av innebörd att vissa av dessa beslut skall omfattas av sekretess enligt huvudregeln. Regleringen i tredjestycket 2 innebär att beslut av skattemyndigheten eller enligt27 § 4 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt (SIL) skall omfattas avsekretess. Detta moment har dock upphört att gälla (prop.1998/99:15, 1998/99:SkU5, rskr.1998/99:67). Med anledning härav bör 9 kap. 1 §tredje stycket 2 sekretesslagen upphävas. Sistnämnda bestämmelse skall dockgenom en övergångsbestämmelse gälla även fortsättningsvis för de beslut sommeddelats med stöd av 27 § 4 mom. SIL.Paragrafens fjärde stycke innehåller en sekretessbrytande bestämmelse tillförmån för konkursförvaltare. Denna bestämmelse utvidgas från att avse uppgifter ur revisionspromemoria till att avse uppgifter i ärende om revision.Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.8.3.2 §Paragrafens fjärde stycke innehåller en sekretessbrytande bestämmelse tillförmån för konkursförvaltare. Denna bestämmelse föreslås bli utvidgad från attavse uppgifter ur revisionspromemoria till att avse uppgifter i ärende omrevision.Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.8.3.17 §Ett nytt andra stycke införs. Bestämmelsen innebär att sekretess enligt förstastycket skall gälla även hos tillsyndmyndighet i konkurs för uppgift som angårmisstanke om brott. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.2.I ett nytt sjunde stycke införs en sekretessbrytande bestämmelse till förmån för konkursförvaltare. Bestämmelsen innebär att sådana uppgifter i enförundersökning som har betydelse för en konkursutredning skall kunna lämnastill förvaltaren i konkursen. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.8.4.Paragrafens sista stycke kompletteras med en ny bestämmelse. Ändringen innebäratt sekretess till skydd för enskilds personliga och ekonomiska förhållandeninte skall gälla för uppgifter hos som är hänförliga till deverksamheter som anges i punkterna 1-4 eller 6 eller motsvarande verksamhetenligt äldre bestämmelser om uppgifterna har införts i en allmän handling före1949.Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.2.2.18 §Ett tillägg görs till paragrafens andra stycke. Enligt bestämmelsens huvudregelupphör förundersökningssekretessen enligt 9 kap. 17 § att gälla för en uppgiftsom lämnas till domstol med anledning av åtal. Vissa undantag görs från dennahuvudregel. Tillägget innebär att ytterligare ett undantag görs så attförundersökningssekretessen för uppgifter om företagshemligheter fortsätter attgälla trots att uppgifterna lämnas till en domstol med anledning av åtal omuppgifterna omfattas av sekretess hos domstolen enligt 8 kap. 17 §.Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.5.21 §Sekretessen hos JämO, , , ,, och skall gälla, inte bara omdet kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs, utanäven om det kan antas att någon närstående till den enskilde lider skada ellermen om uppgiften röjs. Med anledning av härav görs dels en ändring i paragrafens första stycke, dels en redaktionell ändring så att andra stycket inarbetas iförsta stycket 4.Den sekretess till skydd för enskilda som enligt paragrafens första styckegäller hos JämO, DO och HomO i vissa ärenden skall gälla även i annat ärende som rör rådgivning åt enskild. Med rådgivning avses sådan service och olika formerav bistånd som ombudsmännen regelmässigt lämnar enskilda.Bestämmelsen har behandlats i kapitel 9.14 kap.2 §Vissa ändringar görs i paragrafen med anledning av att de allmännaadvokatbyråerna har avvecklats.Den 1 juli 2000 ändrades 9 kap. 9 § sekretesslagen som en följd av att deallmänna advokatbyråerna hade avvecklats (SFS 2000:144). Ändringen isekretesslagen behandlades i prop. 1999/2000:26, bet. 1999/2000:JuU10 och rskr.1999/2000:151. Paragrafen reglerade tidigare sekretessen hos de allmännaadvokatbyråerna i första stycket och sekretessen hos publicus i andrastycket. består paragrafen endast av ett stycke och reglerar sekretessenhos publicus.I 14 kap. 2 § femte och sjätte styckena sekretesslagen finns för närvarandehänvisningar till 9 kap. 9 § sekretesslagen i dess tidigare lydelse. På grund av förbiseende kom någon ändring inte att föreslås i 14 kap. 2 § sekretesslagen.Hänvisningen i 14 kap. 2 § femte stycket till 9 kap. 9 § andra stycket ändrastill att avse 9 § eftersom paragrafen numera enbart består av ett stycke.