prop · GQ0325 · 2002-12-20 00:00:00 — Avsikten är att Kulturarvs-IT skall övergå till att vara en del av den ordi- narie verksamheten. Bestämmelserna för lönebidrag blir tillämpliga och därmed kan regelbundna omprövningar av bidraget ske mellan arbets- givare, arbetstagarorganisation, länsarbetsnämnd och arbetstagare. 8.1.2Satsningar på informations- och kommunikationsteknologi fick i uppdrag av regeringen att genomföra försöksverksamhet avseende funktionshindrades tillgång till produkter och tjänster inom telekommunikationsområdet, vilka kräver hög överföringskapacitet (bredband). De försök som skall genomföras är bredband för dövblinda servicecentral, bredband för personer med intellektuellt funktionshinder daglig information och kommunikation, bredband för synskadade distribution av digitala talböcker till hög- skolestudenter, mobilt bredband för personer med funktionshinder och utbildning på distans av personer med funktionshinder. Syftet är att för- bättra levnadsvillkor för personer med funktionshinder. skall vid planering och genomförande av försö- ken samarbeta med bland annat berörda handikapporganisationer och . Kostnaden för verksamheten får inte överskrida . Uppdraget skall slutredovisas . 8.1.3 En skola för alla Rekryteringsstöd vid vuxenstudier har beslutat om ett rekryteringsstöd för vuxenstuderande (prop. 2001/02:161, bet. 2001/02:UbU15, rskr. 2001/02:312). Bidraget är ett utpräglat rekryteringsstöd och inget generellt studiestöd till alla vuxenstuderande. Syftet med bidraget är att rekrytera personer som är eller riskerar att bli arbetslösa eller som har något funktionshinder och som bedöms ha behov av kompletterande utbildning. Kommunerna skall pröva vilka personer som har förutsättning att få bidraget. Stödet gäller och omfattar . har anslagits till bland annat handikapporganisationer och fackliga organisationer för att stimulera och utveckla uppsökande verksamhet så att intresset för studier och utbildning breddas (prop. 2001/02:01, utg.somr. 16, bet 2001/02:UbU1, rskr. Bidraget avser också stöd till utbildning i samhällsfrågor för förtroendevalda inom orga- nisationerna. beslutade på regeringens förslag att personliga ombud för per- soner med psykiska funktionshinder efter en försöksverksamhet skulle permanentas (prop. 1999/2000:01, utg.omr. 9, bet. 1999/2000:SoU1, rskr. 1999/2000:93). De personliga ombuden fungerar både som samordnare och företrädare för den enskilde. De har en fristående ställning inom kommunen. Ombu- dens arbetsuppgifter består bland annat i att tillsammans med den enskilde ordna så att olika huvudmäns insatser planeras, samordnas och genomförs. Ombudet skall också se till att den enskilde får vård, stöd och service utifrån egna önskemål, behov och lagliga rättigheter. Social- styrelsen fördelar tillsammans med länsstyrelserna anslagna medel och arbetar för att utveckla verksamheten. Sedan starten i mitten av har och länsstyrel- serna arbetat med att bygga upp verksamheter med personligt ombud i kommunerna. En lägesrapport visar att av alla kommuner ansökt om att få starta verksamheter med personliga ombud. Ytterligare ett tiotal kommuner har anmält intresse och kommer sannolikt att ansöka om bidrag. Det visar på en god täckningsgrad. Många små kommuner har gått samman om personliga ombud. I omkring hälften av de 100 verksamheter som planeras har någon form av avtal träffats mellan två eller flera kommuner. Tillsynsprojekt om kommuners insatser för personer med psykiska funktionshinder , som haft regeringens uppdrag att utvärdera psykiatrireform, avlämnade sin slutrapport (Välfärd och valfrihet? Slutrapport från utvärderingen av psykiatrireform). Resultatet av utvärderingen visade att det bland annat behövdes en förstärkt tillsyn inom området. Det är bakgrunden till att och länsstyrel- serna beslutat att samverka kring ett projekt om kommunernas insatser för personer med psykiska funktionshinder. Inom ramen för projektet är syftet även att ta fram en tillsynsmodell för kom- munernas insatser för personer med psykiska funktionshinder genom att utveckla gemensamma och tillförlitliga metoder för en hel tillsyns- process. Tillsynen avgränsas till några centrala behovsområden hälsa, boende, sysselsättning och arbete. Resultatet av tillsynen kommer att överlämnas till regeringen. Regeringen avser därefter att återkomma till i frågan. Regeringen bedömer att införande av auktorisation av teckenspråkstolkar är angelägen för att åstadkomma en kvalitetssäkring av teckenspråks- tolkningen. Formerna för en sådan auktorisation har utretts av Kammar- kollegiet och slutsatsen är att den auktorisationsordning som gäller för tolkar mellan svenska och främmande språk bör kunna användas även för auktorisation av teckenspråkstolkarna. Regeringen avser att återkomma i Skr. 2002/03:25 frågan på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositio- Statlig auktorisation av tolkar syftar till att tillgodose samhällets behov av högt kvalificerade tolkar och översättare. En auktoriserad tolk kan efter ett särskilt prov få bevis om en speciell kompetens för tolkning eller översättning inom ett visst verksamhetsområde. Det är Kammarkollegiet som prövar frågor om auktorisation av tolkar och översättare. Samma utredare som ser över bland annat råd och stöd enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och försörjningen av hjälpmedel till studerande skall också se över: tillämpningsområdet för tillståndplikt enligt LSS när någon yrkes- mässigt bedriver verksamhet enligt denna lag kommunernas hälso- och sjukvårdsansvar för personer som bor i bostad med särskild service för barn och ungdomar, bostad med sär- skild service eller annan särskilt anpassad bostad för vuxna. Arbetet skall slutredovisas (dir. 2001:81, beteckning S 2001:06). Bakgrunden är att har uppmärksammat regeringen på oklarheter i tillämpningen av bestämmelsen om tillstånds- plikt i LSS när en kommun står för bostäder med särskild service för vuxna och eventuella gemensamma lokaler men överlåter driften i övrigt till en entreprenör. Det görs även olika tolkningar i fråga om kommuner- nas hälso- och sjukvårdsansvar för boende i bostäder med särskild ser- vice enligt LSS. Tillämpning av barns och makars rätt till personlig assistans m.m. får i regleringsbrevet för budgetår 2003 i uppdrag att i samråd med kartlägga och analysera hur tillämp- ningen av barns rätt till personlig assistans och assistansersättning ut- vecklats. skall också redovisa hur barnperspektivet beaktas i detta sammanhang. Uppdraget skall redovisas till regeringen . skall även i samråd med kart- lägga och analysera hur makars och sambors gemensamma ansvar för hem och hushåll bedöms när den ene har rätt till personlig assistans och assistansersättning. Uppdraget skall redovisas till regeringen . skall även utifrån statistiska analyser förklara skillnaderna i timantal mellan män och kvinnor med assistans- ersättning. Verket skall analysera vilka redskap har eller behöver för att överbrygga eventuella skillnader mellan mäns och kvinnors sätt att formulera sitt krav på stöd och service i sin vardag. har alltid haft en framträdande roll i det internationella arbetet på det handikappolitiska området. Utgångspunkten i det internationella arbetet är att handikappfrågorna skall ses ur ett människorättsperspektiv och att skyddet mot diskriminering skall stärkas. Sedan inträde i Europeiska gemenskapen har samarbetet med medlemsstaterna i unionen kring frågor som rör handikappolitiken utvecklats. har även varit aktiv i det arbete som bedrivs inom FN med en ny konvention om funktionshindrades rättigheter. står i tur att överta ordförandeskapet i . Det ökar möjligheterna att få upp angelägna frågor på dagord- ningen, bland annat frågor inom det handikappolitiska området. Nordbors rättigheter - Fri rörlighet för alla En översyn av nordbors rättigheter pågår inom de nordiska regeringarnas samarbetsorgan. I ett nytt sam- arbetsprogram för social- och hälsosektorn åren 20012005 har Minister- rådet särskilt prioriterat att hinder som begränsar den fria rörligheten i skall avlägsnas. gav en särskild utre- dare i uppdrag att klargöra nordbors rättsliga ställning i samband med flyttning inom . Utredaren fick också i uppdrag att peka på vik- tiga gränshinder som återstår. Resultatet Rapporten (ANP 2002:719) behand- lades på Nordiska ministerrådets möte i . Uppfölj- ningen av rapporten diskuterades i ljuset av andra rapporter och parallella processer, särskilt en rapport från Nordiska samarbetsorganet för handi- kappfrågor (NSH), Fri rörlighet för alla gränshinder för funktions- hindrades rörlighet i . pekar specifikt på de gränshinder som uppkommer för personer med funktionshinder och utre- darna ger förslag på åtgärder som kan bidra till att hindren avlägsnas. Rapporten utgör även en klar nordisk markering inför det europeiska året för personer med funktionshinder 2003. parlamentarikernas samarbetsorgan har lämnat syn- punkter på rapporten inför social- och hälsovårdsministrarna nästa möte, 50-årsjubileumssession i . 8.2.2 Inom Europeiska unionen Handlingsplan för det elektroniska , e-Europa Målet att göra till den mest konkurrenskraftiga och dynamiska ekonomin i världen beslutades vid i . För att nå fram till detta mål uppmanade stats- och regerings- cheferna kommissionen att upprätta en allomfattande handlingsplan för Handlingsplanen har fått namnet e-Europa Skr. 2002/03:25 2002, ett informationssamhälle för alla. Vid mötet i konstaterade att särskild upp- märksamhet bör ägnas personer med funktionshinder och kampen för att ingen skall utestängs från informationssamhället. Ett av målen i hand- lingsplanen är därför att åstadkomma en kunskapsbaserad ekonomi för alla. Som ett resultat av handlingsplanen antog en resolution om e-integration att utnyttja informationssamhällets möjligheter för social integration (resolution /C292/02). antogs även en resolution om tillgänglighet till offentliga webbplatser och deras innehåll (resolution /C86/02). I resolutionen beaktar Rådet det europeiska målet att integrera alla, särskilt personer med funktionshinder och äldre i informationssamhället. Ansträng- ningarna att påskynda arbetet med att göra Internet tillgängligt för alla bör också öka enligt resolutionen. antogs vid Rådet resolutionen e-tillgänglighet Förbättrad tillgång till kunskapssamhället för personer med funktions- hinder. Expertmöte under ordförandeskap i EU Expertmötet i under ordförandeskap i Europeiska Unionen (EU) hade tillgänglighet som tema: Design för alla, Informations- och kommunikationsteknologi och Tillgänglighet till byggd miljö. Expertmötet byggde på Kommissionens meddelande Ett fritt från hinder för personer med funktionshinder. Syftet med mötet var att påskynda den process som påbörjats inom EU för att identifiera och undanröja de hinder som bristande tillgänglighet utgör för att personer med funktionshinder skall kunna vara aktiva och delaktiga i samhället och samhällsutvecklingen. I slutsatserna från mötet slås fast att handikappolitiken måste genom- syra hela samhället. Regeringarna har därför ett ansvar för att införliva handikapperspektivet i samtliga politikområden. De olika avdelningarna inom Kommissionen spelar en betydande roll i arbetet för att öka med- vetenheten om handikappfrågor såväl genom att uppmuntra ett utvidgat samarbete inom området som genom att föregå med gott exempel. Sam- manfattningsvis innehåller slutsatserna rekommendationer om åtgärder för att stimulera den fria rörligheten för personer med funktionshinder och påverka den gemensamma marknaden, t.ex. genom standardi- seringen av produkter och tjänster, särskilda krav i offentlig upphandling och ökad kunskap om konceptet Design för Alla. Vidare ingår att erkänna behoven av ytterligare åtgärder för att utveckla lagstiftning mot diskriminering baserad på artikel 13 i Amsterdamfördraget. En hand- lingsplan rekommenderas som visar på lämpliga EU-åtgärder angående ökad tillgänglighet. Ett europeiskt handikappår har utlysts av EU. Det tillkom efter önskemål från paraplyorganet för den europeiska handikapprörelsen European där även Handikappförbundens . 2002/03:25 (HSO) spelar en aktiv roll. Handikapprörelsen skall också vara ledstjärna i arbetet med . Tema för i blir mänskliga rättigheter. Det speg- lar den utveckling som handikappolitiken har genomgått . utbildningsstöd (Sisus) skall administrera aktiviteterna i nära samarbete med handikapprörelsen och myndigheterna. Folkbildnings- och idrottsrörelsen är exempel på andra viktiga intressenter. Även fackliga organisationer kommer att vara enga- gerade. Resolution om att konceptet Design för alla skall introduceras i kursplaner om byggd miljö (design) har antagit en resolution som innehåller rekommendationer för utbildning inom en rad områden för att göra sam- hället och den byggda miljön tillgänglig (Resolution resAP [2001]1 on the introduction of the principles of design into the curricula of all occupations working on the built environment). I det används begrep- pen tillgängligt, användbart och begripligt för att också ta hänsyn till det behov som personer med utvecklingsstörningar har. Rekommendationen vänder sig direkt till regeringar och indirekt till universitet eftersom uni- versitetens oberoende måste respekteras. Inom () pågår en rad aktiviteter för att för- stärka funktionshindrades rättigheter. Den anser det viktigt att arbetet har ett brett perspektiv. Flera kommissioner berörs och generalförsamlingen har tillsatt en särskild för att pröva förslag till en ny konvention på området. och många andra länder framhåller att arbetet på en ny kon- vention inte får försena eller stoppa upp utvecklingen av FN:s standard- regler eller arbetet med att förstärka handikapperspektivet i uppfölj- ningen av redan existerande konventioner för mänskliga rättigheter. för att tillförsäkra människor med funktions- hinder delaktighet och jämlikhet Vid möte i FN:s sociala fick FN:s särskilde rapportör för uppföljning av standardreglerna i uppdrag att utarbeta förslag till förbättringar av standardreglerna på de områden han tidigare hade påtalat brister. Vid sociala möte återkom den särskilde rapportören med ett förslag till tillägg till på de områden han ansåg saknade täckning . Ekonomiska och sociala rådet inom FN ECOSOC (Economic and ) har i en resolution beslutat att synpunkter på detta tillägg skall inhämtas från medlemsstaterna och att frågan Skr. 2002/03:25 återigen skall behandlas vid kommissions möte . Kommissionen för mänskliga rättigheter () Inom kommissionen för mänskliga rättigheter har en rad resolutioner antagits för att förstärka rättigheterna för personer med funktionshinder. I resolutionerna uppmanas alla FN:s övervakningskommittéer och specialrapportörer att beakta handikapper- spektivet i övervakningen av efterlevnaden av redan existerande konven- tioner. I resolutionen uppmanas även generalsekreteraren att rapportera till generalförsamlingen om arbetet på handikapp- området. Handikappresolutionen i har gått från att endast ha varit uppe på dagordningen till att nu läggas fram . Högkommissariens kontor för de mänskliga rättigheterna inrät- tade en ny tjänst, en s.k. focal point, som särskilt skall arbeta med mänskliga rättigheter ur ett handikapperspektiv. Förslag om att utarbeta en konvention om rättigheter för personer med funktionshinder antog en resolution om att till- sätta en Ad Hoc Kommitté för att pröva förslag till en internationell konvention om rättigheter för personer med funktionshinder. Bakgrunden är att personer med funktionshinder i realiteten inte åtnjuter de rättigheter som finns i redan existerande konventioner. Även om standardreglerna har betytt mycket för utvecklingen anser många att de inte haft tillräcklig effekt. Ytterligare vägledning för kommitténs arbete kommer från reso- lutioner från både sociala och kommissionen för mänskliga rättigheter . Kommittén har haft sitt första möte i . Då diskuterades framförallt för- och nackdelar med en konvention samt övergripande principer som bör beaktas. I rekommendationerna anges det bland annat att det inför nästa Ad Hoc Kommittémöte är ange- läget att processen rörande utvecklingen av en konvention fortsätter både på nationell och regional nivå, exempelvis mellan stater och handikapp- organisationer. anser att kommitténs arbeta bör leda till en konvention som bygger på existerande internationella konventioner och klargör kopp- lingen mellan funktionshinder och mänskliga rättigheter. Frågor som särskilt bör lyftas fram är icke-diskriminering, självbestämmande och deltagande. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , . O., , , , , Andnor, Nuder, , , Föredragande: statsrådet . Regeringen beslutar skrivelse Uppföljning av den Nationella handlingsplanen för handikappolitiken.