prop · GP03100d10 · 2002-04-15 00:00:00 — 8.1Beslutade och aviserade reformer nationella handlingsplanen för vården. har varit förhållandevis gynnsamma för den kommunala ekonomin, med god tillväxt, ökad sysselsättning och ökade kommunala skatteintäkter. För att värna kvaliteten i skolan, vården och omsorgen och för att minska behovet av att höja kommunalskatterna, har nivån på statsbidragen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2002 höjts med efter 1996. I detta belopp ingår bl.a. som är kopplade till den Tabell 8.1 Tillskott 19972004 med handlingsplanen höjs det generella statsbidraget till kommuner och landsting med ytterligare . Vidare ingår den särskilda satsningen för att förbättra tillgängligheten till behandling inom sjukvården i form av ett särskilt statsbidrag till landstingen på , varav 2002 och 2003 finansieras inom utgiftsområdet (anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting). års ekonomiska vårprop. års ekonomiska vårprop. års ekonomiska vårprop. - ökad tillgänglighet inom sjukvården därav finansiering inom utg.omr. - överföring till utg.omr. 1Från och med 2002 ingår även de medel som tillförs vården i samband med minskningen av försvaret. 2Omfattar den första vårdmiljarden () samt en tillfällig höjning av bidraget till särskilda insatser om . 3Bidrag till kvalitetssäkring i förskolan under utgiftsområde 16. 4Bidrag till personalförstärkningar inom skolan under utgiftsområde 16. 5Överföring till utgiftsområde 11 för att möjliggöra utbetalning till kommuner av socialbidragskostnader avseende 2002 för vissa flyktingar. 2001/02:95. Ytterligare tillförs utgiftsområdet och 2004 vardera året riktade till kommuner och landsting med befolkningsminskning. Till detta kommer vissa tillskott till kommuner och landsting inom andra utgiftsområden samt ca 19992002 i form av extra skatteintäkter, genom att de som samtliga inkomsttagare tidigare betalat i statlig inkomstskatt dessa år tillfaller kommuner och landsting. Bedömningar av kommunsektorns finansiella utveckling och resultatutvecklingen i kommuner och landsting redovisas i avsnitten 8.2 och 8.3. Mot bakgrund av konjunkturavmattningen har regeringen föreslagit ett tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting (prop. 2001/02:95). Därigenom ges dessa möjlighet att upprätthålla sysselsättningen och tidigarelägga nyanställningar. Som en följd av detta kan kommunernas och landstingens verksamheter stärkas som en ökning av arbetslösheten motverkas. Stödet består av två delar (ett generellt sysselsättningsstöd och ett nyanställningsstöd) och beräknas sammanlagt uppgå till . Beloppet tillgodogörs kommuner och landsting genom krediteringar av deras skattekonton. Åtgärder för att stärka kommuner och landsting med befolkningsminskning För kommuner och landsting med en kraftig befolkningsminskning införs ett särskilt statsbidrag med (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118). Medlen tillförs anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. En del av bidraget, , fördelas endast till kommuner och efter generella principer där ersättning lämnas med ett enhetligt belopp per invånare för varje procents befolkningsminskning utöver . Cirka 100 kommuner kommer därmed att få ytterligare statsbidrag. Den andra delen av bidraget, , lämnas efter ansökan och skall främja samverkan mellan kommuner och mellan Dessutom har ytterligare avsatts för detta ändamål . Därigenom främjas åtgärder som underlättar erforderliga omställningar och skapar förutsättningar för en bättre utveckling i berörda kommuner och landsting. I propositionen Förändringar i kommunkontosystemet (prop. 2001/02:112) föreslår regeringen att det införs en statlig finansiering av systemet. Från kommunkontosystemet utbetalas ersättningar som kompenserar kommuner och landsting för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet. finansieras systemet genom att kommuner och landsting betalar avgifter till systemet. I propositionen föreslås även vissa bestämmelser som möjliggör kontroll och omprövning m.m. i systemet. Förändringen av finansieringen skall vara kostnadsneutral. I samband med den förändrade finansieringen av systemet kommer en preliminär reglering att göras i budgetpropositionen genom att det generella statsbidraget sänks med ett belopp motsvarande den avgift kommuner och landsting betalar 2002. En slutlig reglering görs i budgetpropositionen . Det statliga utgiftstaket kommer att justeras i motsvarande grad i samband med dessa regleringar. Utgångspunkten för den nya finansieringsmodellen är att kommuner och landsting även fortsättningsvis skall bära kostnaden för mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet. Uttagen från kommunkontosystemet kommer därför att beaktas i samband med den årliga bedömningen av nivån på de generella statsbidragen. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . 8.2Utvecklingen i den kommunala sektorn Regeringen överlämnar med denna proposition en skrivelse till om utvecklingen i den kommunala sektorn (skr. 2001/02:102). Skrivelsen är ett underlag för en samlad bedömning av den finansiella utvecklingen i kommuner och landsting samt av resursutnyttjandet och måluppfyllelsen i de kommunala verksamheterna. I det följande redovisas en sammanfattning av skrivelsen. Det övergripande målet för den kommunala ekonomin är enligt kommunallagen att kommuner och landsting skall ha en god ekonomisk hushållning i sin verksamhet. För kommunerna sammantaget har resultatet förbättrats . Landstingen redovisar dock fortfarande sammantaget ett negativt resultat. Även om den kommunala ekonomin har förbättrats finns det fortfarande kommuner och landsting som har problem med få kostnader och intäkter att gå ihop. Antalet kommuner och landsting som redovisar positiva resultat har ökat . Spridningen i resultatet mellan enskilda kommuner och landsting är dock stor. Cirka 2/3 av kommunerna och hälften av landstingen redovisar enligt preliminära uppgifter ett positivt resultat . Årets resultat påverkas även av extraordinära poster, t.ex. realisationsvinster och realisationsförluster, vilket kan försvåra jämförelser mellan åren och mellan delsektorerna. I tabell 8.2 redovisas resultatutvecklingen för kommunerna respektive landstingen exklusive extraordinära poster. Tabell 8.2 Resultat före extraordinära poster i kommuner och landsting 19962001 -6,5 -4,9 -2,8 -3,5 -4,0 -5,1 -5,1 -3,8 -3,4 Primärvårdens kapacitet bedöms som otillräcklig, vilket leder till problem med tillgänglighet, kvalitet och samordning. Brister förekommer även i samverkan mellan olika huvudmän inom sjukvården och mellan sjukvården och äldreomsorgen. Köerna i vården har ökat trots att produktionen har ökat. Utvecklingen av läkemedel har bidragit till att fler sjukdomar kan botas eller behandlas. De totala kostnaderna för hälso- och sjukvården uppgick till . Kostnaden för läkemedelsförmånen uppgick till . Andelen som erhåller äldreomsorg minskade , men har varit . Ökade resurser har främst använts till äldre med omfattande vårdbehov varför resurstillskottet inte syns i ett ökande antal eller ökande andel äldre som erhåller vård eller omsorg. Många kommuner har alltjämt brist på platser i särskilda boendeformer. Detta medför att personer som fått bifallsbeslut får vänta på verkställighet och att personer som bedöms ha behov får avslag på ansökningar om plats i särskilt boende. Kostnaderna för äldreomsorgen uppgick till ca , en ökning med . Länsstyrelsernas tillsyn visar att verksamheten för personer med funktionshinder behöver förbättras för att tillgodose den enskildes rättssäkerhet och verksamhetens laglighet. Antalet icke verkställda domar och icke verkställda kommunala beslut ligger kvar på samma nivå som föregående år. Det är fortsatt brist på bostäder med särskild service. Kostnaderna för handikappomsorgen uppgick till . Såväl antalet bidragshushåll som kostnaderna för socialbidrag fortsätter att minska. Antalet biståndshushåll är tillbaka nivå. Även antalet hushåll med långvarigt socialbidragstagande har minskat. Den huvudsakliga orsaken bakom denna utveckling är det förbättrade arbetsmarknadsläget. Den genomsnittliga bidragstiden var 2000 oförändrad jämfört med (5,8 månader). Kostnaderna för individ- och familjeomsorgen uppgick till sammanlagt , varav avsåg ekonomiskt bistånd. Kostnaderna för det ekonomiska biståndet har minskat jämfört med . Behovstäckningen inom förskolan var god i större delen av landet . Antalet inskrivna barn var oförändrat jämfört med . Andelen inskrivna barn fortsätter emellertid att öka och uppgick , en ökning med en procentenhet jämfört med året innan. Avgiftsfinansieringsgraden inom förskolan fortsatte att öka och uppgick för riket i genomsnitt. Den totala kostnaden för barnomsorgen uppgick till , en ökning med jämfört med . Skola för barn och ungdom Förskoleklassen är en egen skolform för sexåringar. Antalet inskrivna i förskoleklassen uppgick /02 till 99 013 barn. Antalet elever i /02 uppgick till 1 059 122. Andelen elever som går ut med behörighet att läsa ett nationellt program på gymnasieskolan uppgick våren . Andelen elever som fått godkänt i alla ämnen minskade till , jämfört med och . Kostnaden för uppgick till , en ökning jämfört med . Andelen elever som lämnar gymnasieskolan med slutbetyg minskade jämfört med och uppgick till . Av dessa hade behörighet för universitets- och högskolestudier, en ökning jämfört med . Kostnaden för gymnasieskolan uppgick till , en ökning med jämfört med . Antalet elever i särskolan fortsätter att öka. har antalet elever ökat jämfört med ca 10 procents ökning inom . Kostnaden för särskolan uppgick till , en minskning . Den gymnasiala vuxenutbildningen ökade kraftigt som en följd av . Omfattningen var som störst /99. Antalet studerande minskade /01 jämfört med föregående Under /01 slutförde av kursdeltagarna inom den gymnasiala vuxenutbildningen sina kurser. Kursavbrotten inom den gymnasiala vuxenutbildningen har legat på ungefär samma nivå den senaste femårsperioden. Kostnaden för den kommunala vuxenutbildningen uppgick till , vilket var detsamma som 1999. 8.3.1Den finansiella utvecklingen i kommunsektorn Bedömningen av kommunsektorns finansiella utveckling baseras på de förutsättningar som redovisas i bilagan Svensk Ekonomi (bilaga 1). Till grund för beräkningarna ligger det preliminära utfallet från nationalräkenskaperna . Prognosen för den kommunala sektorn görs med beaktande av balanskravet. Den genomsnittliga kommunala utdebiteringen antas i prognosen ligga kvar nivå. Tabell 8.3 Kommunsektorns finanser 1Statsbidrag redovisas i nationalräkenskaperna exklusive bidrag till utjämningssystemet och avgiften till det kommunala momssystemet och skiljer sig i och med det från statsbidragen i statsbudgeten. 2År 2002 byter vårdhögskolorna huvudman från landstingen till staten vilket påverkar utvecklingstalen. Den underliggande utvecklingen, exklusive denna effekt, uppgår till . Källor: och . Trots en fallande sysselsättning i den svenska ekonomin väntas kommunsektorns inkomster från skatter och statsbidrag stiga med , vilket är något mer än 2001. Den kraftiga ökningen 2001 och 2002 beror bl.a. på vissa tillfälliga effekter. Stora slutavräkningar på skatten och den s.k. 200-kronan, som kommuner och landsting tillfälligt erhåller, bidrar till ökningen. Till detta kan läggas bl.a. det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting. ökar inkomsterna långsammare. Den kommunala sektorns finansiella sparande, som varit negativt, var 2000 och 2001 åter positivt. Förbättringen beräknas till ca . Då de tillfälliga inkomsterna faller bort försämras det finansiella sparandet 20032004. Trots detta bedöms sektorn som helhet kunna redovisa ett positivt resultat samtliga prognosår. Under krisåren utvecklades den kommunala konsumtionsvolymen svagt, men har åter stigit. steg de kommunala konsumtionsutgifterna i volym. var volymökningen enligt det preliminära utfallet från nationalräkenskaperna. byter vårdhögskolorna huvudman från landstingen till staten vilket påverkar konsumtionsutvecklingen. Exklusive denna effekt ökar konsumtionen 2002. Regeringen återkommer med en bedömning av den finansiella utvecklingen i den kommunala sektorn i budgetpropositionen . Tabell 8.4 Årets resultat i kommuner och landsting -4,4 -2,1 -0,9 2Avser 256 av 289 kommuner Kommunerna redovisar 2001 preliminärt extraordinära intäkter på och extraordinära kostnader om . Därmed förbättras resultatet med . I normalfallet skall endast extraordinära kostnader beaktas i samband med att kommunen eller bedöms ha uppfyllt balanskravet. I vissa fall kan dock s.k. synnerliga skäl åberopas för att inte återställa det egna kapitalet. I regel budgeterar kommuner och landsting inte extraordinära poster. Åren 20022004 utvecklas resultat enligt budgetar och planer i positiv riktning för både kommuner och landsting. Kommunerna räknar dock med en resultatförsämring . Kommunsektorns finansiella sparande utgör en del av den offentliga sektorns finansiella sparande och är därmed av betydelse för de offentliga finansernas saldomål. Vid bedömningar av kommunsektorns möjligheter att tillgodose de krav som ställs på de kommunala verksamheterna är resultatutvecklingen av avgörande betydelse. Det kommunala balanskravet innebär att ett 8.3.2Utvecklingen i enskilda kommuner eventuellt negativt resultat skall hämtas in inom Hur årets resultat, dvs. inklusive extraordinära kostnader och intäkter, utvecklas 20012004 enligt budgetar och planer från kommuner och landsting, redovisas i tabell 8.4. 2004 avser resultatutvecklingen för kommunerna de 256 kommuner av totalt 289 som lämnat uppgifter. Resultatutvecklingen visar att kommunsektorn som helhet klarar balanskravet. Den demografiska utvecklingen bedöms kräva en konsumtionsökning med . De kommunala inkomsterna ger därutöver ett visst utrymme för kvalitetsförbättringar vid oförändrat skatteuttag. Resultatet för enskilda kommuner och landsting visar på stora skillnader. För att komma tillrätta med underskotten behöver flera kommuner och landsting genomföra omstruktureringar av verksamheten. Sådana åtgärder medför i regel att tillfälliga kostnader uppkommer, t.ex. åtgärder för att komma till rätta med personalöverskott. mellan kommuner och mellan landsting kan vara ett sätt att hantera problem. 8.4Statsbidragen till kommuner och landsting Det instrument som staten har för att påverka det finansiella utrymmet för sektorn som helhet är i första hand det generella statsbidraget till kommuner och landsting inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. I utgiftsområdet ingår även ett bidrag för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Förutom tillskott påverkas nivån på det generella statsbidraget även av ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn. Exkluderas sådana regleringar har statsbidragen höjts med i förhållande till nivå. 8.4.1Beräkning av ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner omfattar ramen för utgiftsområdet , varav avser generellt statsbidrag till kommuner och landsting, bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting och utjämningsbidrag till kommuner och landsting. Utjämningsbidraget motsvaras av en lika stor utjämningsavgift som kommuner och landsting betalar tills staten. Åren 20022004 ingår även ett bidrag om för ökad tillgänglighet i vården i utgiftsområdet. I tabell 8.5 redovisas en beräkning av utgiftsområdesramen för 2002-2004 med beaktande bl.a. av förslag i tilläggsbudget . Tabell 8.5 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2002-200 inom andra utg.omr. minskas beräknade resurser för utgiftsområdet med ca (exkl. utjämningsbidraget), bl.a. till följd av tidigare beslut som påverkar kommuners och landstings skatteintäkter. upphör inkomstprövningen av änkepensionen, vilket innebär att kommunernas och landstingens skatteintäkter ökar med ca . Det generella statsbidraget minskas därför med motsvarande belopp . För att finansiera ökningar inom andra utgiftsområden minskas ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting) med 2002 och 2003. Regeringen har beslutat om riksnormen för socialbidrag . Till grund för beslutet låg ett förslag från som bl.a. innebar vissa standardförbättringar för barnfamiljer. underlag grundar sig på konsumtionsförändringar och därmed motiverade standardförbättringar. Beslutet om riksnormen har således inneburit en anpassning till en skälig levnadsnivå för barn som lever i socialbidragshushåll. Regeringen anser att det i detta fall är rimligt att kompensera kommunerna. tillförs kommunerna betydande resurser genom det tillfälliga sysselsättningsstödet och de får därmed anses kompenserade innevarande år genom detta stöd. När det gäller kompensationen och framåt avser regeringen att återkomma i budgetpropositionen . Enligt tidigare beslut tillförs utgiftsområdet . Av dessa medel avser en förstärkning av hälso- och sjukvården och kompensation för kostnadsökningar till följd av införandet av en allmän förskola för 4- och 5- tillförs utgiftsområdet ytterligare avseende en fortsatt förstärkning av hälso- och sjukvården. I samband med den förändrade finansieringen av kommunkontosystemet kommer en preliminär reglering att göras i budgetpropositionen genom att det generella statsbidraget minskas 2003, vilket motsvarar den avgift kommuner och landsting betalar till kommunkontosystemet 2002. Denna reglering har inte beaktats i tabell 8.5 För stöd till kommuner för kostnader till följd av översvämningar har reserverats, varav beviljats i bidrag. Regeringen föreslår i denna proposition på tilläggsbudget att ytterligare medel från anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting får användas för detta ändamål. Regeringen bedömer att ytterligare högst kommer att behövas. Utredningen för en fortsatt utveckling av en databas m.m. överlämnade betänkandet ! med förslag till en databas som beskriver ekonomi och verksamhet. Betänkandet har remissbehandlats. Remissvaren finns tillgängliga i (dnr Fi2001/3819). Regeringen avser att tillkalla en kommitté (råd) med uppgift att administrera och vidareutveckla databasen. Regeringen har tillsatt en kommitté för översyn av det kommunala statsbidrags- och utjämningssystemet (dir. 2001:73). De grundläggande principerna om en långtgående utjämning skall ligga fast. Kommitténs uppgift är främst att se över om målen för kostnadsutjämningen uppnås samt vid behov föreslå förändringar. Kommittén skall även se över hur effekten av regeländringar i systemet efter 2004 skall hanteras. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag till regeringen . lämnade till regeringen betänkandet God ekonomisk hushållning i kommuner och landsting (SOU 2001:76). Betänkandet har remissbehandlats och bereds för närvarade inom . Remissvaren finns tillgängliga i (dnr Fi2001/4079). Uppföljning av Kommundelegationens ärenden En särskild utredare har i uppdrag att följa utvecklingen i de 36 kommuner och 4 landsting som i avtal med staten åtagit sig att vidta åtgärder för att sänka bruttokostnadsnivån och uppnå ekonomisk balans. Om så sker utbetalas ett särskilt statsbidrag till respektive kommun eller landsting. Utredaren bedömer att flertalet kommer att uppfylla överenskommelserna. Överenskommelserna har även i regel fungerat som ett stöd för att komma igång med förändringsarbetet. De som har varit mest framgångsrika har försökt genomföra förändringar snabbt, för att undvika en långdragen process som tär på organisationen. Vissa kommuner har konstaterat att större besparingar än de som överenskommits, behöver göras för att uppnå balans i ekonomin. Utredaren ser även tecken på att landstingen har svårigheter att genomföra förändringar.