prop · GQ0335 · 2002-12-20 00:00:00 — Det fortsatta arbetet bör inriktas på att förbättra redovisning och uppföljning av beslutade mål inom respektive politik- område som har ett avgörande inflytande på folkhälsans utveckling. Delmål och etappmål som ger möjlighet till prioritering och uppföljning bör utvecklas. Den av regeringen valda inriktningen innebär inga änd- ringar när det gäller ansvarsfördelning, måluppföljning m.m. för de myn- digheter som redan har uppgifter inom målområdet. Det är regeringens bedömning att den uppföljning som görs av hälsans bestämningsfaktorer inom målområdet även bör ingå i den samlade uppföljningen av det övergripande folkhälsomålet. Beslutade mål inom målområdet En hållbar ekonomisk tillväxt är en grundförutsättning för den svenska välfärdspolitiken. Målen inom politikområdena som handlar om ekono- misk politik är därför av strategisk betydelse ur ett folkhälsoperspektiv. Det finns klara belägg för att dödlighet och självrapporterad hälsa är knuten till inkomst och att denna effekt finns över hela inkomstskalan och inte bara för dem som har lägst inkomst. Vidare finns ett växande empiriskt stöd för att stora inkomstklyftor i sig kan vara en riskfaktor av stor betydelse för människors hälsa. Målet för politikområdet ekonomisk familjepolitik om att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella välfärden är därför särskilt viktigt att uppnå. Vidare skall när det gäller målet för ekonomisk äldrepolitik personer med låg eller ingen inkomst- relaterad pension garanteras ett värdesäkrat grundskydd och efterlevande skall ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter dödsfall. Målet för politikområdet ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp är att frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall i förhållande halveras fram . Parallellt skall antalet nya aktivitets- och sjukersättningar minska. Hänsyn skall tas till den demografiska utvecklingen . Målet för bostadspolitiken är att alla skall ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boendemiljön skall bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering och byggande skall ekologiskt, eko- nomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. att alla skall ges möjlighet att delta i samhällslivet på lika villkor måste det finnas ett sådant utbud av bostäder så att var och en i rimlig utsträckning skall kunna välja bostad och bostadsort utan begränsningar med hänsyn till eventuella funktionshinder. Det bör också vara möjligt att bo kvar i sin invanda miljö även då man blivit äldre, efter sjukdom eller skada. Målsättningen är att flertalet bostäder på skall vara tillgängliga för funktionshindrade. Med samma utgångspunkt, att alla skall ges möjlighet att delta i samhällslivet, bör ungdomars möjlig- heter till eget boende förbättras. Arbetets värde för folkhälsan bör uppmärksammas ytterligare. Inom politikområdena arbetsmarknadspolitik och arbetslivspolitik är målen en väl fungerande arbetsmarknad med full sysselsättning och god ekono- misk tillväxt samt ett bra arbetsliv med väl fungerande arbetsvillkor. Ett arbete ger inte bara inkomster till försörjningen utan har också stor betydelse för möjligheterna att vara delaktig i samhället och att utveckla relationer till andra människor. Arbetslöshet och utanförskap är en risk- faktor för ohälsa för alla, men särskilt för ungdomar och personer med utländsk bakgrund är arbetslöshet, framför allt långvarig arbetslöshet, en stor risk. För unga personer försvåras deras vuxenblivande och socia- lisation. Det är därför särskilt angeläget att underlätta arbetslösa ung- domars väg till arbete. Detta gäller särskilt ungdomar som saknar full- ständiga betyg från gymnasieskolan. Arbetslöshet påverkar hälsan på många olika sätt. Det psykiska väl- befinnandet försämras vilket bl.a. leder till att sjukvården utnyttjas mer, att konsumtionen av läkemedel ökar, att unga män använder mera alko- hol och att unga kvinnor röker mer. Långvarig arbetslöshet är dessutom en allvarlig riskfaktor för psykisk ohälsa och hjärt- kärlsjukdomar. Forskning saknas dock i stor utsträckning om arbetslöshetens hälso- konsekvenser bland medelålders kvinnor, invandrade kvinnor och män samt kvinnor och män i tjänstemannayrken. Arbetslöshetens negativa konsekvenser påverkar även de arbetslösas familjer och bidrar därmed till sociala olikheter i hälsa. På samma sätt som mellan arbete och hälsa finns ett starkt samband mellan utbildning och hälsa. Målet för utbildningspolitiken är att skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. Att kunna erbjuda utbildning för de personer som behöver det är en viktig uppgift för sam- hället och för hälsoutvecklingen i befolkningen. Regeringens strategi för att uppnå målet att skall vara en ledande kunskapsnation är att satsa på ett brett utbud av vuxenutbildning, öppen högskoleutbildning samt särskilda satsningar på invandrare och funktionshindrade, där hän- syn tas till kvinnors och mäns särskilda behov och förutsättningar. Det övergripande målet för hälso- och sjukvårdspolitiken är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Målet inom politikområdet hälso- och sjukvårdspolitik är att vårdens kvalitet och tillgänglighet skall förbättras. Det finns därför skäl att prioritera åtgärder för att komma tillrätta med de väntetider som i vissa fall finns. Det är särskilt viktigt eftersom tilltron till hälso- och sjukvårdssystemet förut- sätter hög tillgänglighet så att även mindre prioriterade grupper har god- tagbar tillgång till vård, vilket i sin tur har betydelse för att kunna minska de ojämlikheter i hälsa som fortfarande existerar. hälso- och sjukvård bildar ett eget målområde för det övergripande folk- Prop. 2002/03:35 hälsomålet, se avsnitt 5.6. kommer i kontakt med många människor som har svårt att klara den dagliga livsföringen eller lever under stark psykisk press på grund av ekonomiska problem, våld eller hot om våld. insatser för olika grupper i samhället är därför av mycket stor betydelse för folkhälsan. Målet för politikområdet socialtjänst är att stärka för- mågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer samt att stärka skyddet för utsatta barn. Arbetet med att uppnå målet bedrivs i huvudsak inom ramen för social- tjänstens individ- och familjeomsorg men också genom stöd till frivilliga hjälporganisationer. De statliga insatserna på detta område syftar till att minska det långvariga behovet av socialbidrag, att fler missbrukare genom rehabiliteringsinsatser skall bli fria från sitt beroende, att fler hemlösa skall få ett ordnat boende och att utsatta barn skall få den vård och det stöd som de behöver. Majoriteten av alla brott som begås drabbar enskilda i deras närmiljö. Det handlar bl.a. om kvinnofridsbrott, bostadsinbrott, stölder av och ur bilar, skadegörelse, cykelstölder och butiksstölder. Sådan brottslighet påverkar i hög grad livskvaliteten och upplevelsen av trygghet hos enskilda individer men också möjligheterna till en positiv utveckling för olika bostadsområden. Målet inom politikområdet rättsväsendet är den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Verksamheten skall utgå från ett medborgarperspektiv. Inom politikområdet allmänna bidrag till kommuner är målet att skapa goda och likvärdiga förutsättningar för kommuner och landsting att uppnå de nationella målen inom olika verksamheter. Det jämställdhetspolitiska delmål som har bäring på detta målområde är målet om kvinnors och mäns lika möjligheter till ekonomiskt oberoende. Andra politikområdesmål som är viktiga att följa upp under detta målområde är målen för integrationspolitiken, storstadspolitiken och ungdomspolitiken. 5.3Målområde 3: Trygga och goda uppväxtvillkor Regeringens förslag: Trygga och goda uppväxtvillkor är avgörande för barns och ungdomars hälsa och för folkhälsan på lång sikt. Trygga och goda uppväxtvillkor skall därför utgöra ett särskilt målområde. Den ökande psykiska ohälsan bland barn och ungdomar skall upp- märksammas särskilt, liksom utvecklingen av barns och ungdomars levnadsvanor. förslag: Kommitténs förslag stäm- mer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Av de instanser som yttrat sig, bl.a. , , , Barn- ombudsmannen och är flertalet positiva till Folk- hälsokommitténs bedömningar. Skälen för regeringens förslag Regeringen väljer att inom detta målområde fokusera i huvudsak på mål som är direkt relaterade till trygga och goda uppväxtvillkor. Det finns även en mycket stark koppling mellan barns uppväxtvillkor och vuxnas ekonomiska och sociala trygghet, delaktighet och inflytande i samhället. De viktigaste bestämningsfaktorerna för barns hälsa är familjeförhållan- den, skolförhållanden och fritidsförhållanden. Aktuell forskning visar att med systematiskt arbete inom dessa områden går det att uppnå markanta förbättringar när det gäller ohälsa hos barn. Regeringen ställer sig också i huvudsak bakom de argument och förslag som för fram när det gäller att betona vikten av trygga och goda uppväxtvillkor för barns och ungdomars hälsa och för folkhälsan på lång sikt. Det fort- satta arbetet skall inriktas på att utveckla delmål och etappmål som ger möjlighet till prioritering och uppföljning. Det är regeringens bedömning att den uppföljning som görs av hälsans bestämningsfaktorer inom mål- området även bör ingå i den samlade uppföljningen av det övergripande folkhälsomålet. Även om barn i i allmänhet har goda uppväxtvillkor och en god hälsa finns det barn som kräver särskild uppmärksamhet. Barn i socialbidragshushåll, barn till missbrukande föräldrar och psykiskt sjuka föräldrar samt barn till ensamföräldrar har i genomsnitt en sämre hälso- utveckling än andra barn. Barn till flyktingar och barn som kommer ensamma till är riskgrupper ur ett hälsoperspektiv och bör upp- märksammas. Även skillnaderna i hälsa mellan flickor och pojkar bör uppmärksammas. Åtgärder för att förbättra uppväxtvillkoren har enligt tillgänglig forskning en utjämnande effekt på sociala skillnader i hälsa. Nästan hälften av all ohälsa hos barn kan härledas från de omständigheter under vilka familjen lever. Barns hälsa psykisk såväl som fysisk är starkt relaterad till föräldrarnas sociala tillhörighet. Olika utbildnings- former som förskola, skola och fritidsverksamhet har en viktig roll för att utjämna skillnaderna i barns uppväxtvillkor. Intentionerna i FN:s konvention om barnets rättigheter skall beaktas inom alla politikområden. Det har bidragit till att barnfrågorna kommit att framträda som ett eget övergripande politikområde. Aktuell forskning visar att bristande samhörighet med skolan ökar risken för alla former av psykosociala problem bland barn och ungdomar, förutom att de leder till sämre skolprestationer. Vissa inslag i skolan har visat sig minska dessa risker, särskilt bland barn med utagerande beteende. Dit hör ett aktivt ledarskap från skolledning, tydliga instruk- tioner från lärarna, återkoppling på barnens prestationer, höga förvänt- ningar på eleverna från lärarna, positiv psykosocial skolmiljö, stort elev- inflytande i skolan, förekomst av fritidsverksamhet på skolan och aktivt föräldraengagemang. Inom de sektorsövergripande barn- och ungdomspolitiska områdena bör även fortsättningsvis barns och ungas hälsoutveckling uppmärk- sammas och följas noga. Det är av stor vikt att hälsoutvecklingen upp- märksammas utifrån kön, klasstillhörighet, etnicitet och sexuell läggning. Denna uppföljning blir även en viktig del i den samlade uppföljningen av det övergripande folkhälsomålet. Beslutade mål inom målområdet De barn- och ungdomspolitiska målen om att barn och unga skall respekteras, ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande, att ungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv, att ungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet och att ungdomars engagemang, inflytande och kritiska tänkande skall tas till vara som en resurs är mål som regeringen anser även bör prägla folkhälsoarbetet. Att ungdomar, oavsett kön, etnisk till- hörighet eller sexuell läggning, skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv och att vikt läggs vid att skapa förutsättningar för verk- ligt inflytande för ungdomar är centrala mål för ungdomspolitiken som är viktiga även ur folkhälsosynpunkt. Barnfamiljer i har relativt god levnadsstandard i förhållande till hela befolkningen. Jämfört med andra länder är barnfattigdomen låg. Det är dock regeringens mening att villkoren för barnfamiljerna bör för- bättras ytterligare med hjälp av stödjande åtgärder av olika slag, särskilt för vissa kategorier av barnfamiljer. Målet för politikområdet ekonomisk familjepolitik är att skillnaden i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella välfärden, bl.a. med syfte att underlätta för kvinnor och män att förena arbete och Fattigdomsfällor har visat sig vara vanligast bland arbets- lösa som har barn och bland kvinnor och arbetslösa som tidigare haft låg Barn som lever i familjer med långvarigt socialbidragsberoende har sämre hälsa än barn i genomsnitt och det är därför viktigt att dessa barn och deras familjer får tillräckligt stöd för att kompensera för en mer sår- Målen för politikområdet socialtjänst om att stärka för- mågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer samt att stärka skyddet för utsatta barn stämmer väl överens med folkhälsopolitikens syften. Studier visar att unga förtidspensionärer/sjukbidragstagare har betyd- ligt sämre levnadsförhållanden än jämnåriga i befolkningen. dåliga är levnadsförhållandena för dem som har psykiska funktions- Målet för politikområdet ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp är att frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall i förhållande halveras fram parallellt med att antalet nya aktivitets- och sjukersättningar skall minska. till den demografiska utvecklingen . Könstillhörighet har betydelse även för barns hälsa, då flickor och poj- kar lever under olika villkor i flera avseenden. Det är viktigt att sam- hällets resurser kommer både flickor och pojkar till del på lika villkor. Därför är det övergripande målet för jämställdhetspolitiken, att kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom livets alla områden, tillsammans med samtliga delmål (se avsnitt 4.2) viktiga som mål inom detta målområde. Utbildning är en bestämningsfaktor av avgörande betydelse för en god Målet för utbildningspolitiken är att skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. Förskolan är en del av den generella välfärden och skall därför erbjudas alla barn från tidig ålder. Förskoleverksamhetens och skolbarnsomsorgens uppgift är att stimulera barns utveckling och lärande samt bidra till goda uppväxtvillkor. För- skolan och skolbarnsomsorgen skall bidra till att utjämna skillnader i uppväxtvillkor för flickor och pojkar med olika bakgrund och skapa mötesplatser för barn med olika etnisk, kulturell och social tillhörighet. Det är t.ex. viktigt att barn med ett minoritetsspråk får undervisning på sitt modersmål. Inriktningen mot barns och ungdomars uppväxtvillkor ställer särskilda krav på att kompensera de barn och unga som bor i en socialt utsatt miljö. Inom ramen för storstadspolitiken har särskilt betonats betydelsen av att stärka det svenska språkets ställning hos barn och ungdomar i utsatta bostadsområden, t.ex. bör alla elever ges förutsättningar att nå målen i . Målet för storstadspolitiken om att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för långsiktig hållbar tillväxt och därmed kunna bidra till att nya arbetstillfällen skapas såväl inom storstadsregionerna som i övriga delar av landet samt att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare ligger väl i linje med folkhälsopolitikens syften. Hälso- och sjukvård av god kvalitet och med hög grad av tillgänglighet bidrar i hög grad till en god fysisk och psykisk hälsoutveckling tidigt i livet och utgör därför en viktig del av en god infrastruktur för att skapa trygga och goda uppväxtvillkor. Målet för politikområdet hälso- och sjukvårdspolitik är att vårdens kvalitet och tillgänglighet skall förbättras. Hur barnfamiljer bor säger en del om barns villkor. Barn som lever med en förälder, barn i invandrarfamiljer och barn till låginkomsttagare kan i många fall ha en socialt utsatt boendemiljö. För barn spelar när- miljön en viktig roll för deras utveckling och hälsa. saknas t.ex. klara riktlinjer för barns offentliga lekmiljö och utomhusvistelser i för- skola och skola trots dessa miljöers betydelse för exempelvis stress- relaterade tillstånd, för grovmotorik och för koncentration. Hälsan kan påverkas genom en bostadspolitik som motverkar segregation och utvecklar boendeinflytande. Målen för bostadspolitiken är att alla skall ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- miljön skall bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden och sär- skilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Att barn och ungdomar i invandrarfamiljer löper ökad risk att drabbas av ohälsa kan till stor del förklaras av föräldrarnas sämre sociala och materiella villkor jämfört med infödda svenskars. Andra faktorer som orsakar ohälsa kan handla om upplevelse av diskriminering och utanför- skap. Även faktorer såsom starkt patriarkala värderingar i vissa familjer och grupper kan vara uppenbara orsaker till ohälsa bland flickor och unga kvinnor då det bl.a. får konsekvenser för deras självbestämmande och delaktighet i samhället på egna villkor. För barn till flyktingar och asylsökande är, precis som för deras föräldrar, erfarenheterna som låg till grund för själva flykten samt mottagandet i av stor betydelse för hälsoutvecklingen. Målen för integrationspolitiken om lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bak- grund, en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund och en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt för olik- heter inom de gränser som följer av samhällets grundläggande demo- Prop. 2002/03:35 kratiska värderingar och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för är särskilt viktiga när det gäller att skapa trygga och goda uppväxtvillkor. Målen för handikappolitiken om att samhället utformas så att män- niskor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkor för flickor, pojkar, kvinnor och män med funktionshinder är också viktiga för att skapa trygga och goda upp- växtvillkor och överensstämmer väl med folkhälsopolitikens syften. Att göra kulturen tillgänglig för så många människor som möjligt är ett viktigt mål för kulturpolitiken. Att ge barn och ungdomar möjlighet att på jämställda och jämlika villkor delta i kulturlivet och få ett eget utrymme för kreativitet och eget skapande i olika verksamheter är också viktigt för att skapa trygga och goda uppväxtvillkor. Målen för kulturpolitiken är därför viktiga och ändamålsenliga även ur ett folkhälsoperspektiv. Med tanke på utsattheten och riskerna för en kriminell utveckling för vissa grupper av barn och unga är det brottsförebyggande arbetet särskilt viktigt när det gäller att skapa trygga och goda uppväxtvillkor. Barn i våldsmiljöer, som utsatts för våld eller tvingas bevittna våld i sin familj utgör en stor riskgrupp för att utveckla ohälsa och att dras in i krimi- nalitet. Målen för rättsväsendet inklusive kriminalpolitiken om den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet och att minska brottsligheten och öka människors trygghet är även ur folkhälsosynpunkt viktiga och väl lämpade som mål för att skapa trygga och goda uppväxtvillkor. 5.4Målområde 4: Ökad hälsa i arbetslivet Regeringens förslag: Ett bra arbetsliv med väl fungerande arbets- villkor minskar den arbetsrelaterade ohälsan och bidrar till en allmänt förbättrad folkhälsa samt minskar de sociala skillnaderna i ohälsa. Ökad hälsa i arbetslivet skall därför utgöra ett särskilt målområde. förslag: Kommittén anger några viktiga åtgärdsområden inom arbetslivet, som anpassning av fysiska och psykiska arbetskrav till individens förutsättningar, ökat inflytande och utvecklingsmöjligheter i arbetet, minskat övertidsarbete och en förstärkt företagshälsovård. Kommittén bedömer även att en Arbetslivskommis- sion bör tillsättas. Dess uppgift skall enligt kommittén vara att analysera hälsotrender i förhållande till aktuella och framtida arbetslivsförändringar och att utarbeta underlag och förslag till en hälsofrämjande arbetslivs- politik. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna stödjer för- slagen i huvudsak, bl.a. företagshälsovårdens betydelse, men man komp- letterar med ytterligare aspekter. anser att företags- hälsovården bör bli en viktigare aktör i det förebyggande arbetet och påminner även om förekomsten av arbetsolyckor. anser att arbetsgivarna behöver stödja företagshälsovården mera. menar att kraftfulla insatser behövs för att förebygga kvinnors ohälsa via förbättrade arbetsvillkor. ombudsmannen menar att möjligheten till Samhalls- och lönebidrags- Prop. 2002/03:35 anställningar aldrig bör vara förstahandsval. Yrkesmedicin vid m.fl. remissinstanser betonar att i syfte att uppnå god arbetsmiljö är det viktigt att uppmärk- samma den demografiska utvecklingen i arbetslivet mot en allt större andel äldre arbetskraft. vill starkare betona arbets- givarnas roll för arbetsmiljön och folkhälsan. menar att ett viktigt mål är att alla skall kunna avsluta ett yrkesverksamt liv med bibehållen hälsa och påpekar att arbetet tyvärr bidrar till ohälsa med konsekvenser för samhällets insatser inom området. För att uppnå ett samordnat arbete krävs enligt lång- siktighet, uthållighet, samordning inom och tydlig styrning av berörda myndigheter. Skälen för regeringens förslag Regeringen instämmer i huvudsak i den bedömning som görs av . Det goda arbetet är en viktig förut- sättning för hälsan. Arbetet måste präglas av en säker och trygg miljö, fysiskt såväl som psykiskt. För att uppnå en hälsofrämjande arbetsmiljö behöver vissa grundvillkor vara uppfyllda oberoende av var människor befinner sig i arbetslivet. Dit hör att ha kontroll över sitt arbete, hur det skall utföras och hur mycket som är rimligt att orka med. Regeringen anser att kraven i arbetslivet måste balanseras mot människors möjlig- heter att kunna fungera och må bra under ett helt arbetsliv. Arbetsmiljön måste i den meningen vara god och arbetsgivarens ansvar för hälsan måste göras tydligare. Det goda arbetet skall även ge den enskilde möj- lighet till delaktighet och inflytande liksom till utveckling och ökad kompetens. Redan beslutade mål och delmål för berörda politikområden inom målområdet är helt i linje med kommitténs förslag. Det är regeringens bedömning att, såsom redan sker , kraftfulla och mångsidiga satsningar, kortsiktiga såväl som långsiktiga, behövs för att minska den accelererande arbetsrelaterade ohälsan. En god arbets- miljö är en avgörande faktor. En mängd olika delar i en människas livs- villkor och levnadsvanor har betydelse för vilka åtgärder som krävs för att bryta utvecklingen med ökande arbetsrelaterad sjukskrivning.