prop · GQ031 · 2002-10-08 00:00:00 — I tabell 5.12 redovisas en sammanfattning av resultaten från undersök- ningen. Tabell 5.12 Kapitalvinster och kapitalförluster 1999 och 2000 Miljarder kronor och procent Anm: Vinster och förluster redovisas brutto och är därför högre än de taxerade vinsterna och förlusterna. Detta gäller framför allt de reala tillgångarna. I tabellen redovisas kapitalvinster och kapital- förluster fördelat på reala och finansiella tillgångar. För båda åren gäller att kapitalvinster på finansiella tillgångar svarar för mellan av de totala kapital- vinsterna. Av de reala kapitalvinsterna utgör vinster vid försäljning av privatbostäder mer- parten. De finansiella kapitalvinsterna utgörs huvudsakligen av kapitalvinster på aktier. Således kommer skatteintäkterna till största delen bero av utvecklingen på de finansiella marknaderna. Sammantaget ökar kapitalvinsterna . Utvecklingen för finansiella kapitalvinster var och för reala kapitalvinster . Kapitalvinster vid försäljning av bostadsrätter ökade mellan åren . Andelen av de totala kapital- vinsterna ökade därmed från . Kapitalförluster på finansiella tillgångar ökade även de kraftigt , där realiserade förluster på aktier nästan sexdubblades. Kapitalförlusternas storlek i förhållande till kapitalvinsterna var 2000. Utvecklingen av kapitalförlusterna på finansiella tillgångar var positiv medan den på reala tillgångar var negativ. förlusterna på finansiella tillgångar med som förlusterna på reala tillgångar minskade . Diagram 5.1 visar utfallet av beskattningsbara kapitalvinster 19882000 samt den beräknade utvecklingen 20012004. Kapitalvinsterna har justerats för att endast en viss del av vinsten är beskattningsbar. Kapitalvinsterna och 2000 var väsentligt högre än den antagna långsiktiga nivån på av BNP. Diagram 5.1 Beskattningsbara kapitalvinster 19882004 I diagram 5.2 redovisas hur BNP, Affärsvärldens generalindex och fastighetsprisindex utvecklas under 19882002. Av diagrammet framgår att utvecklingen på aktiemarknaden har ett positivt samband med utvecklingen av kapitalvinster. Diagram 5.2 BNP-, aktie- samt fastighetsprisindex 1988 2002 Jämfört med vårpropositionen har skatteintäk- terna justerats ned med till följd av det preliminära taxeringsutfallet. Nivå- justeringen samt utvecklingen på aktie- marknaden har medfört en nedjustering av prog- nosen med . Den stora nedgången av inkomstskatten 2001 med jämfört med förklaras bl.a. av att företagens vinster för- svagades kraftigt . En ytterligare för- till nedgången är att försäkringsgivaren återbetalade pensionsmedel till företagen . Effekten på inkomstskatten av de återförda medlen beräknas uppgå till . Dessutom tillkommer effekterna av två tidigare beslutade förändringar i regelverket som påverkar intäkterna negativt. upphör återföringar från skatteutjämningsreserver, vilket beräknas ha minskat intäkterna med . Vidare antas intäkterna ha minskat med till följd av att taket för avsättning till periodiseringsfond höjdes från av inkomsten . En fortsatt svag vinstutveckling medför att skatterna endast beräknas öka marginellt jämfört med . beräknas vinsterna stiga vilket ökar skatteintäkterna med . Även ger den förväntade uppgången inom företagssektorn en positiv inverkan på skatteintäkterna. i ett historiskt perspektiv har företagens inkomstkatt svängt kraftigt talet. Av diagram 5.3 framgår att skatterna minskade med 1992. Intäkterna steg därefter kraftigt för att stabiliseras på . Jämfört med nivån 1992 fördubblades skatteintäkterna . växte skatteintäkterna ytterligare, med undantag då en svag minskning skedde i spåren av Asienkrisen. uppgick intäkterna till . Diagram 5.3 Företagens inkomstskatt 19912000 samt beräknad utveckling 20012003 Utvecklingen av företagens inkomstskatt visar på en viss samvariation med konjunkturutvecklingen. En ytterligare faktor som påverkar skatteintäkterna är förändrade skatteregler. Därtill kommer enskilda händelser (som exempelvis återbetalningen av pen- sionsmedel 2000) som kan förändra skattebetal- ningarna under enstaka år. Jämfört med vårpropositionen har intäkterna justerats upp, framför allt . -0,9 -1,2 Intäkterna från avkastningsskatten innevarande år bestäms av livbolagens tillgångsvärden föregående år multiplicerat med ett genomsnitt av föregående års statslåneränta. beräknas intäkterna uppgå till . Jämfört med 2000 är det en ökning med . Ökningen beror till största delen på att den genomsnittliga statslåneräntan var högre jämfört med föregående år. Även en viss tillväxt i livbolagens tillgångar, och då framför allt fastigheter, bidrog till att dessa värderades högre vid slutet av 2000 än . beräknas intäkterna minska med . Minskningen förklaras av att den genomsnittliga statslåneräntan föll jämfört med föregående år. beräknas intäkterna öka med 0,9 respektive . Jämfört med beräkningen till vårpropositio- nen är intäkterna oförändrade. Nedjusteringen 2003 och 2004 beror på lägre tillgångsvärden för livbolagen. -5,9 -6,0 -6,7 -6,9 -7,2 utgår arbetsgivaravgifter och egenavgifter . Särskild löneskatt tas ut . Intäkterna beror framförallt på hur löner och inkomst av näringsverksamhet utvecklas. Regeringen föreslår i denna proposition änd- ringar av de enskilda avgiftssatserna medan det totala avgiftsuttaget är oförändrat. De föreslagna ändringarna redovisas i avsnitt 8.2.2. Allmän pensionsavgift betalas av fysiska per- soner och utgår på lön och skattepliktiga trans- fereringar exklusive pensioner. är avgiftssatsen och utgår på inkomster upp till och med 8,07 inkomst- basbelopp. Nedsättning av arbetsgivaravgifter och egen- avgifter medges under vissa förutsättningar. Arbetsgivare får vid beräkning av arbetsgivar- avgifter en nedsättning av avgifts- underlaget . Motsvarande regler finns för egenföretagare. För att stimulera småföretagandet i särskilt utsatta regioner är nedsättningen i stödområde A ut- vidgad till av avgiftsunderlaget. beräknas de sammanlagda intäkterna öka med ca . I huvudsak beror utvecklingen på den antagna förändringen i lönesumman. Nedsättningen av avgifter beräknas 2002 uppgå till totalt . 2004 förväntas nedsättningarna öka med ca . Jämfört med beräkningen till ekonomiska vårproposition har intäkterna reviderats upp med . Revideringen förklaras i huvudsak av en högre lönesumma. Förmögenhetsskatt betalas på den del av förmögenheten som överstiger fribeloppet. För fysiska personer, dödsbon och familjestiftelser är skattesatsen . För juridiska personer är skattesatsen . Förmögenhetsskatten uppgick till , varav juridiska personers förmögenhetsskatt uppgick till . beräknas intäkterna minska till bl.a. till följd av nedgången på aktiemarknaden. Affärsvärldens generalindex var lägre jämfört med föregående årsskifte. Intäkterna förväntas även minska till följd av att fribeloppen har höjts från till för ensam- stående och till för sam- beskattade par. Intäkterna förväntas även minska 2002 till följd av att fribeloppen har höjts till för ensamstående och till för sambeskattade par. Dessutom har aktiemarknaden utvecklats än svagare . Affärsvärldens generalindex hade minskat jämfört med den sista dagsnoteringen . Åren 20032004 antas att den beskattningsbara för- mögenheten ökar och att förmögenhetsskatten följer den utvecklingen. Fastighetsskatt tas ut på småhus, hyreshus, lokaler och industrifastigheter. Totalt beräknas intäkterna öka med . Trots att skattesatserna har sänkts för småhus och hyreshus 2001 så beräknas prisutvecklingen på fastighetsmark- naden medföra ökade intäkter. I budgetpropositionen föreslogs att omräkningsförfarandet för småhus och bostads- delen i flerfamiljshus skulle ersättas med en förenklad taxering som skall ske mellan de allmänna fastighetstaxeringarna. En höjning av taxeringsvärdet vid en allmän eller förenklad fastighetstaxering skall endast slå igenom med en tredjedel av höjningen taxeringsåret och lika mycket under vart och ett av de två därpå följande åren. Omläggningen föreslås träda i kraft för småhus och 2004 för hyreshus. Skattesatserna 19972003 för de olika fastig- hetskategorierna framgår av tabell 5.13. Tabell 5.13 Skattesatser för fastigheter 19972003 I tabell 5.14 redovisas skatteintäkterna för de olika fastighetskategorierna. Småhus och bostadsdelen i flerfamiljshus svarar för av de totala skatteintäkterna. Intäkterna från lokaler beräknas öka med . Intäkterna från industrifastigheter beräknas till under samtliga prognosår. Tabell 5.14 Fastighetsskatt fördelad på fastighetstyp 2000 2004 Jämfört med beräkningen till ekonom- iska vårproposition har intäkterna justerats upp med ca . Ökningen för- i huvudsak av det preliminära taxerings- utfallet. Stämpelskatt utgår vid förvärv av fast egendom (lagfart) och beviljande av inteckningar. Intäk- terna är framför allt beroende av omsättningen och prisutvecklingen på fastighetsmarknaden. Åren 20022004 ökar intäkterna från stämpel- skatten något. Ökningen förklaras främst av stigande fastighetspriser. Jämfört med beräkningen till vårpropo- sitionen har stämpelskatten justerats upp till följd av en högre prisnivå på fastigheter. beräknas intäkterna stiga med till . Jämfört med beräkningen till vårpropo- sitionen har intäkterna justerats upp med för 20022004. 5.2.5 Skatt på varor och tjänster -1,5 -0,4 -0,3 beräknas intäkterna från mervärdes- skatten uppgå till . Huvuddelen av detta belopp är utfall medan den del som fastställs vid inkomsttaxeringen fort- farande är en prognos. 2004 beräknas intäkterna öka med i genomsnitt . Sammanlagt innebär det att intäkterna ökar med . I statsbudgeten redovisas även mervärdesskatt som utgår vid insatsförbrukning, direktkonsumtion och investeringar. Denna uppgick till och beräknas 2004 uppgå till . Emellertid sker kompensation av skatten till kommunerna via kommunkontosystemet. kommer kompensationen att belasta inkomsttiteln 1512 Kompensation av mervärdesskatt till kommuner som det generella statsbidraget minskas med mot- svarande belopp. Omläggningen, som är saldo- neutral, uppgår till ca . Mervärdesskatt redovisas som ett netto av inkomster och utgifter. Inkomsterna består till största delen av debiterad mervärdesskatt för företag, för vilka den utgående mervärdesskatten överstiger den ingående. Utgifterna består främst av debiterad mervärdesskatt att återbetala till företag där den ingående mervärdesskatten överstiger den utgående. Det senare är aktuellt till exempel vid export, eftersom mervärdesskatt inte tas ut vid försäljning av varor och tjänster till utlandet. Mervärdesskatten påverkas främst av hushållens konsumtionsutgifter, men även av investeringar och insatsförbrukning i de företag som har undantag från skatteplikt. Diagram 5.4 illustrerar fördelningen av mervärdesskatten 2001 uppdelad efter användning. 28 mervärdesskatt redovisas inte längre som en del av de periodiserade skatterna. Diagram 5.4 Mervärdesskatt uppdelad efter användning Jämfört med beräkningen till ekonomi- ska vårproposition beräknas den periodiserade mervärdesskatten vara oförändrad. påverkas prognosen av en återbetalning av mervärdesskatt till utländska bolag av engångs- karaktär om . Bortser man från detta är intäkterna för prognosåren endast svagt nedjusterade. -0,1 -0,1 Intäkterna från tobaksskatten uppgick till 2001. För prognosåren antas en svagt uppåtgående trend med en nivåjustering nedåt 2004. Enligt gällande rådsdirektiv skall införselkvoterna trappas upp successivt för att överensstämma med dem som gäller för övriga EU-länder. skall införa samma införselregler som gäller för övriga EU-länder. är den tillåtna mängden en privatperson får föra in i landet utan att betala svensk punktskatt 400 cigaretter eller 200 cigariller eller 100 cigarrer eller röktobak. utökas detta till 800 cigaretter och 400 cigariller och 200 cigarrer samt röktobak. Jämfört med beräkningen till vårproposi- tionen är prognosen nedjusterad med beroende på att en ny typ av cigaretter introducerats på den svenska marknaden. Dessa är av lägre kvalitet och säljs till ett lägre pris. En föreslagen höjning av skatten på dessa cigaretter motverkar ca halva intäktsbortfallet. Samman- taget innebär det en nedrevidering av prognosen med . Under alkoholskatt redovisas skatt på etylalkohol, skatt på vin, skatt på andra jästa drycker än vin och öl, skatt på mellanklass- produkter samt skatt på öl. Alkoholskatten uppgick till . därefter beräknas den i beskattade alkoholkonsumtionen minska i huvudsak till följd av en upptrappning av införselkvoterna för alkohol, dvs. en upptrappning av den mängd alkohol en privatperson får föra in i landet utan att betala svensk punktskatt. Detta medför att intäkterna (i löpande priser) minskar . Bidragande till intäktsminskningarna är också den sänkning av skatten på vin och andra jästa drycker än vin och öl som trädde i kraft . Tabell 5.15 Införselkvoter 19992004 Anm: 1999 fick sprit eller starkvin föras in. Av vin som får föras in 2004 får högst vara mousserande. gäller för alkohol, liksom för tobak, att skall tillämpa samma införselregler som gäller för övriga EU- länder. Enligt gällande rådsdirektiv skall införsel- kvoterna trappas upp successivt för att överensstämma med dem som gäller för övriga EU-länder. I beräkningen antas en upptrappning av införselkvoter enligt tabell 5.15. Jämfört med beräkningen till vårpropo- sitionen är intäkterna uppreviderade med för åren 2002 och framåt. Detta beror på att effekten av de upptrappade införsel- kvoterna bedöms vara något mindre. Den nya bedömningen baserar sig på statistik avseende då införselkvoten för sprit var mot tidigare . Vidare beror upprevideringen på en observerad högre konsumtion av alla alkoholslag . -1,0 För perioden 20012004 beräknas intäkterna från skatten på energi öka med sammanlagt vilket motsvarar en årlig ökning av intäkterna . Skillnaden i nivå mellan utfallet och prognosåren förklaras av en rad skatteom- läggningar. höjdes koldioxid- skatten . Höjningen har ut- formats så att skattebelastningen för tillverk- ningsindustrin samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna skall vara oförändrad jämfört med föregående år. För drivmedel sänktes energiskattesatsen så att det samman- lagda skatteuttaget för drivmedel skall förbli oförändrat. För bränslen som används för upp- värmning har däremot inte energiskatten justerats för att motverka höjningen av kol- dioxidskatten. höjdes också energiskatten på el med per kWh. Sam- mantaget höjde dessa skattejusteringar intäk- terna med . Till detta skall läggas den årliga indexuppräkningen av energiskattesatserna. Ökningen motverkas dock av två åtgärder som aviserades i budgetpropositionen , dels en skattesänkning på alkylatbensin med per liter, dels en skattestrategi för biodrivmedel. Det sammanlagda intäktsbortfallet beräknas till . föreslår regeringen också att koldioxidskatten höjs med per kg CO2, samt att energiskatten på el höjs med per kWh. Detta ger ökade intäkter med 0,7 respektive . För kraftvärmeverk föreslås tre åtgärder. har kraftvärmeverk haft full avdragsrätt för skatt på fossila bränslen som används för el- produktion men endast avdragsrätt för halva energiskatten för fossila bränslen som används för värmeproduktion. ökas avdragsrätten till att gälla hela energiskatten och av koldioxid- skatten. Detta minskar intäkterna med . slopas avdragsrätten för internförbrukad el för bio- bränslebaserade kraftvärmeverk. Biobränsle- baserade kraftvärmeverk kommer istället att stödjas genom utformningen av marknaden för elcertifikat som planeras att införas . Detta ökar intäkterna med . En hårdare regel för kraftvärmeverk som använder både biobränslen och fossila bränslen kommer föreslås också vilken ökar intäkterna med ytterligare . Regeln innebär att de båda typerna av bränsle skall anses producera el respektive värme i samma propor- tion. Sammanlagt ökar dess tre åtgärder intäkterna med . Fördelningen av intäkterna på de olika inkomstslagen framgår av tabell 5.16. Det energi- slag som dominerar i grupperna övrigt är olje- produkter. Tabellen illustrerar även effekten av den offentlig-finansiellt neutrala omläggning beslutat om där koldioxidskatten ges ökad tyngd i förhållande till energiskatten. Tabell 5.16 Skatt på energi 20002004 ökar koldioxidskattens andel av de totala intäkterna av skatten på energi från till mellan . Energi- skatten, som nästan uteslutande svarar för de resterande skatteintäkterna, minskar från till mellan . Svavel- skatten bidrar endast med av de totala intäkterna. De föreslagna höjningarna av kol- dioxidskatten och energiskatten på el påverkar inte fördelningen nämnvärt. Jämfört med beräkningen till vårproposi- tionen revideras intäkterna ned med beroende på en lägre energianvändning under årets första två tredje- delar till följd av bl.a. en medeltemperatur i landet över den normala. är prognosen uppreviderad med 2,2 respektive främst beroende på de föreslagna höjningarna av koldioxidskatten och energiskatten på el, samt de tre föreslagna förändringarna i avdragsrätten för kraftvärme- verk. Under skatt på vägtrafik redovisas fordonsskatt och vägtrafikavgifter. Fordonsskatt utgår på personbilar, bussar, lastbilar, motorcyklar, trak- torer, tunga terrängvagnar, motorredskap och släpvagnar. Skatten beräknas efter fordonets skattevikt. Vägtrafikavgift utgår på trafik med lastbilar och lastbilsekipage som har totalvikt på . För svenskregistrerade lastbilar gäller vägtrafikavgift på hela vägnätet samt att fordonsskatten reduceras för berörda lastbilar. För utländska fordon betalas vägtrafikavgift för färd på motorvägar samt på vissa europavägar som inte är motorvägar. Nivåskillnaden mellan utfallen och 2001 på förklaras av två faktorer. redovisas även vägtrafik- avgifterna under skatt på vägtrafik, vilket ökar intäkterna med 0,60,. Den resterande ökningen beror i huvudsak på att den lägre skattesats som gällt för dieseldrivna personbilar av modell och äldre tagits bort. gäller samma skattesats för dieseldrivna personbilar oberoende av årsmodell. Jämfört med beräkningen till vårpropo- sitionen är prognosen högre 2002 och framåt beroende på en något högre tillväxt i fordonsparken 2002. Övriga skatter på varor och tjänster -0,4 Under övriga skatter på varor och tjänster redovisas tullmedel, jordbrukstullar och socker- avgifter, övriga skatter på import, försäljnings- skatt på motorfordon, skatt på elektrisk kraft från kärnkraftverk, särskild skatt mot för- surning, avfallsskatt, skatt på bekämpnings- och gödselmedel, Systembolaget AB:s inlevererade överskott, skatt på annonser och reklam samt övriga skatter på varor och tjänster. Tullmedel står för närmare hälften av intäkterna i gruppen. Sammantaget med tekniska justeringar i avfallsskattelagen ökar detta intäkterna med . Ytterligare en höjning motsvarande intäkter om föreslås gälla fr.o.m. . För skatt på naturgrus föreslås fr.o.m. samma tidpunkt en höjning som ger ökade intäkter om . I jämförelse med beräkningen till vårpropo- sitionen har prognosen för tullmedel sänkts med 2002 och 2003 på grund av en lägre prognoserad varuimport. Särskilda jord- brukstullar och sockeravgifter har justerats ned med motsvarande belopp medan skatt på annonser och reklam har justerats ned med . justeras intäkterna upp med beroende på höjningen av avfallsskatten samt skatten på naturgrus. -2,0 -2,2 -4,2 -6,6 -1,3 Under övriga skatter redovisas omprövningar av skatter som gjorts efter taxeringen, restförda skatter, nedsättningar av skatter samt diverse andra skatter och avgifter. bl.a. inlevererat överskott från AB samt avgifter till kärnbränslefonden och insätt- ningsgarantinämnden m.fl. Skatterna kan ändras efter inkomståret genom exempelvis revisioner, omräkningar och över- klaganden. I redovisningen hänförs dessa skatter inte till ett specifikt inkomstår utan till det år ändringen görs. Debiterade skatter som av olika anledningar, exempelvis konkurser, inte betalas restförs hos kronofogdemyndigheten. Den del av detta be- lopp som myndigheten inte kan driva in skrivs av. Tabell 5.17 Specifikation av restförda skatter m.m. 2000 2004 -1,2 -1,6 -2,8 -3,9 -5,6 -1,2 -1,4 -1,5 -1,5 -1,6 -0,6 -0,9 -1,3 -1,3 sänkt skatt på byggtjänster -0,2 -1,3 -0,4 -1,8 -5,0 -5,2 -5,4 -5,6 -5,8 -2,7 -3,2 -3,0 -3,0 -3,2 -2,3 -2,0 -2,4 -2,5 -2,6 -2,0 -2,2 -4,2 -6,6 Nedsättningar av skatter innebär att den skattskyldige under vissa förutsättningar inte behöver betala en del av de debiterade skatterna. Exempelvis medges en viss nedsättning av betal- ningen av debiterade arbetsgivaravgifter i de fall en arbetsgivare anställer personer som varit arbetslösa . Nedsättningen påverkar inte de avgifter som debiterats utan minskar istället de inbetalningar av skatter och avgifter som den skattskyldige gör. Samtliga nedsättningar finns redovisade under inkomst- huvudgruppen 1700 Nedsättningar på stats- budgetens inkomstsida. Emellertid är en del av dessa nedsättningar att likställa med bidrag. Sådana nedsättningar ingår inte i de periodi- serade skatterna. Följande nedsättningar har bedömts vara likställda med bidrag, syssel- sättningsstöd till kommuner, skattereduktion för pensionärer samt nedsättning för kommuner avseende bredbandsanslutning. av de periodiserade skatterna utan hänsyn tagen till dessa skatter innebär i regel en överskattning av de totala skatterna. I tabell 5.17 specificeras de ingående posterna under restförda skatter m.m. Jämfört med vårpropositionen förklaras för- ändringen 2003 av den föreslagna skattelättnaden för vissa byggtjänster. 5.3Offentliga sektorns inkomster enligt nationalräkenskaperna Skatteinkomsterna svarar för av den offentliga sektorns totala inkomster. Skatterna för den offentliga sektorn som de redovisas enligt NR skiljer sig från de periodiserade skatterna genom periodiseringseffekter samt att de periodiserade skatterna även inkluderar skatter som tillhör EU. Periodiseringseffekterna uppstår genom att NR redovisar skillnaden mellan den slutliga och preliminära skatten för hushåll och företag året efter inkomståret medan denna skillnad redovisas under inkomståret i den periodiserade redovisningen. Huvuddelen av tullmedel, sockeravgifter samt den moms- baserade delen i EU-avgiften är skatter som tillhör EU. ökar skatterna med enligt NR och med enligt den periodiserade redo- visningen. Den långsammare utvecklingen av skatterna enligt NR jämfört med de perio- diserade skatterna beror på periodiserings- effekter. De höga skatteintäkterna enligt NR 2001 förklaras av att skatten på hushållens kapitalvinster samt bolagsskatter i NR-redo- visningen till stor del bokförs året efter inkomst- året. Tabell 5.18 Periodiserade skatter, skatter enligt NR samt skattekvoten 20012004 Miljarder kronor och procent I tabell 5.19 redovisas den offentliga sektorns skatteinkomster fördelat på sektorer samt övriga inkomster. I absoluta tal beräknas kommunsek- torns skatter öka med . Ökningen för pensionssys- temet och staten beräknas uppgå till 17 res- pektive . Tabell 5.19 Offentliga sektorns totala inkomster enligt NR 20012004 Den relativt svaga utvecklingen för staten beror till stor del på beslutade regeländringar samt periodiseringseffekter. Den underliggande för- ändringen för staten, dvs. exklusive regeländ- ringar, uppgår till ca . Den underliggande förändringen av kommunskatt- erna uppgår till . Både kom- munsektorns och pensionssystemets inkomster följer i stort sett löneutvecklingen. Övriga inkomster beräknas öka ganska jämnt . 5.4Statsbudgetens inkomster kassamässig redovisning Regeringens förslag: Beräkningen av statsbud- getens inkomster för enligt bilaga 1 godkänns. I avsnitt 5.4 redovisas statsbudgetens inkomster, som utgörs av skatter och övriga inkomster. De senare består främst av inkomster av statlig verksamhet, försäljning av statlig egendom samt bidrag från EU. Inkomsterna på statsbudgeten är i huvudsak kassamässiga. Övergången från periodiserad till kassamässig redovisning I avsnitt 5.2 redovisas skatterna periodiserat. Det innebär att de är beräknade utifrån gällande skatteregler och de inkomster den skattskyldige har ett visst inkomstår.