prop · GP03167 · 2002-03-19 00:00:00 — Paragrafen är ny. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.8. Bestämmelsen innebär att sekretess skall kunna gälla vid en begäran om rättslig hjälp i konkurrensärenden i för uppgift som hänför sig till åläggande enligt 56 a § konkurrenslagen eller undersökning enligt 56 b § i den lagen. Sekretessen kan omfatta även de uppgifter som före- kommer i en ansökan om rättslig hjälp och handlingar som bifogats till ansökan. Den svenska myndigheten skall pröva om det kan antas att uppgiften lämnats under förutsättning att uppgiften inte röjs. Det torde normalt kunna förutsättas att rättslig hjälp begärs under förutsättning att känsliga uppgifter i den utländska utredningen skyddas. Sekretessen gäller enligt andra stycket i högst . 9 kap. 27 § Sekretess gäller hos i ärende som rör utredning av överträdelse av 6 eller 19 § konkurrenslagen (1993:20) eller av artikel 81 eller 82 i Fördraget om upprättandet av Europeiska ge- menskapen, för anmälan eller annan utsaga från enskild, om det kan antas att den enskilde lider avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Paragrafen är ny. Genom paragrafen ges ett sekretesskydd för uppgiftslämnare i sådana utredningar hos som rör överträdelse av förbuden i konkurrenslagen och i artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget. Ämnet har behandlats i avsnitt 6.4. I fråga om svensk tillämpning av nämnda artiklar finns föreskrifter i lagen (1994:1845) om tillämpning av Europeiska ge- menskapernas konkurrens- och statsstödsregler. Sekretesskyddet enligt paragrafen gäller för både fysiska och juridiska personer. Det bör emellertid uppmärksammas att när anmälaren är en juridisk person, det är en eller flera fysiska personer som i praktiken vidtar de åtgärder som leder till en anmälan. Även sådana personer kan vara skyddade. Sekretessen gäller såväl när någon gör en anmälan på eget initiativ som när någon lämnar uppgifter på begäran av Konkurrens- verket, t.ex. vid ett förhör enligt 45 § 2 konkurrenslagen. Sekretessen omfattar inte bara vem som gjort själva anmälan eller lämnat utsagan utan också själva innehållet i anmälan eller utsagan. Ef- tersom bestämmelsens syfte är att ge skydd för anmälaren torde dock bara sådana uppgifter i anmälan eller utsagan som på något sätt kan av- slöja vem anmälaren är kunna hemlighållas. Skaderekvisitet omfattar risk för både avsevärd skada, som kan drabba fysiska och juridiska personer, och betydande men, som kan drabba endast fysiska personer. Skaderekvisiten har, på inrådan av Lagrådet, kvalificerats i förhållande till lagrådsremissens lagförslag. När en anställd har lämnat uppgifter om sin arbetsgivare, torde i regel ett utlämnande av uppgifter om anmälaren till dennes arbetsgivare kunna sekretessbeläggas då det kan antas medföra betydande men för anmälaren. Risken för avsevärd skada eller betydande men får i andra fall avgöras med hänsyn till vad anmälan eller utsagan avser, relationen mellan anmälaren och det företag anmälan avser och andra omständigheter. Det anmälda företagets rätt till partsinsyn garanteras genom bestäm- melserna i 16 och 17 §§ förvaltningslagen och 14 kap. 5 § sekretessla- gen. Tillämpningen av 14 kap. 5 § kan leda till att sekretessen som gäller enligt 9 kap. 27 § sekretesslagen får vika. Sekretessen gäller enligt andra stycket i högst . 2001/02:167 Bilaga 1 Utredningens lagförslag i betänkandet Kartellbe- kämpning (SOU 2001:74) Förslag till Lag om ändring i konkurrenslagen (1993:20) Härigenom föreskrivs i fråga om konkurrenslagen (1993:20) dels att 28, 49-52, 54, 55, 57, 60, 63 och 64 §§ skall ha följande ly- delse, dels att det skall införas fyra nya bestämmelser, 28 a §, 28 b, 56 a och 56 b §§, av följande lydelse, dels att det skall införas en ny rubrik närmast före 56 a § av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse När konkurrensskadeavgift fastställs skall hänsyn tas till 1. hur allvarlig överträdelsen är, 2. hur länge den har pågått, och 2. hur länge den har pågått, 3. om företaget i väsentlig mån underlättat utredningen av den egna överträdelsen, och 3. andra försvårande eller för- 4. andra försvårande eller för- mildrande omständigheter av bety- mildrande omständigheter av bety- I ringa fall skall ingen avgift påföras. Konkurrensskadeavgiften får fast- ställas till ett lägre belopp än vad som bort ske med tillämpning av 1.om företaget i väsentlig mån har underlättat utredningen av den egna eller andras medverkan i överträdelsen eller 2.om det föreligger andra sär- skilda skäl. Konkurrensskadeavgiften får fastställas till ett högre belopp än vad som bort ske med tillämpning av 28 §, om företaget har överträtt förbud enligt denna lag. 1 Senaste lydelse 2000:1021. ges beträffande ett företag som har överträtt ett förbud enligt 6 §, annat företag som har deltagit i överträdelsen har gjort det och innan verket har fått tillräckligt underlag för att ingripa mot över- 2. lämnar all den information om överträdelsen som företaget har tillgång till, 3. samarbetar fullt ut med Kon- av överträdelsen, och 4. efter sin anmälan upphör att medverka i överträdel- inte efterges, om företaget har spelat den ledande rollen i över- trädelsen och en eftergift därför är att föra talan om konkurrensska- deavgift mot ett företag som upp- fyller de villkor som framgår av första och andra styckena. Ett beslut enligt 47, 48 § eller får Ett beslut enligt 47, 48 eller 56 b § meddelas utan att den som ansö- får meddelas utan att den som an- kan avser får tillfälle att yttra sig, sökan avser får tillfälle att yttra om det kan befaras att undersök- sig, om det kan befaras att under- ningen annars skulle förlora i be- sökningen annars skulle förlora i Beslut meddelat med stöd av första stycket skall sändas endast till När undersökningen börjar skall verket överlämna ett exemplar av beslutet till den hos vilken undersökningen skall genomfö- ras. Ett beslut enligt 47 eller 48 § skall Ett beslut enligt 47, 48 § eller 56 § b skall innehålla uppgifter om 1.föremålet för och syftet med undersökningen, 2.tidpunkten när undersökningen skall börja, och 2 Senaste lydelse 1998:648. befogenheter enligt 51 §. Beslutet gäller , om något annat inte bestäms. en undersökning som har beslutats en undersökning som har beslutats enligt 47 eller 48 §, har verket rätt enligt 47, 48 eller 56 b §, har ver- 1.granska bokföring och andra affärshandlingar, 2.ta kopior av eller göra utdrag ur bokföring och affärshandlingar, 3.begära muntliga förklaringar direkt på platsen, och 4.få tillträde till lokaler, markområden, transportmedel och andra utrymmen. När en undersökning som har be- När en undersökning som har be- slutats enligt 47 eller 48 skall slutats enligt 47, 48 eller 56 b § genomföras, har den hos vilken skall genomföras, har den hos vil- ken undersökningen skall genom- I avvaktan på att ett sådant biträde inställer sig får undersökningen inte börja. Detta gäller dock inte, om 1.undersökningen därigenom onödigt fördröjs, eller 2.undersökningen har beslutats enligt 49 §. Åtgärder enligt 45, eller 51 § får Åtgärder enligt 45, 51 eller 56 a § inte avse en skriftlig handling får inte avse en skriftlig handling 1.vars innehåll kan antas vara sådant att en advokat eller hans biträde inte får höras som vittne därom, och 2.som innehas av honom eller av den till förmån för vilken tystnads- plikten gäller. Om anser att viss handling bör omfattas av under- sökning enligt 51 § och den som åtgärden angår åberopar att handlingen är skyddad enligt första stycket, skallhandlingen förseglas och skyndsamt överlämnas till av Konkurrensver- ket. Tingsrätten skall utan dröjsmål pröva om handlingen är sådan som an- ges i första stycket. Vid ett åläggande enligt 45 § eller en undersökning enligt 51 § finns det inte någon skyldighet att röja företagshemligheter av teknisk natur. Vid ett åläggande enligt 45 § eller 56 a § eller en undersökning enligt 51 § finns det inte någon skyldig- het att röja företagshemligheter av teknisk natur. 3Senaste lydelse 1998:648. 4Senaste lydelse 1998:648. 5Senaste lydelse 1998:648. får meddela ett åläggande enligt 45 §, om det be- gärs av en myndighet i en stat med vilken har ingått en över- enskommelse om rättslig hjälp i konkurrensärenden. Ett åläggande enligt första stycket gäller , om något annat inte bestäms. Efter begäran av en myndighet i en stat med vilken har ingått en överenskommelse om rättslig hjälp i konkurrensärenden får på ansö- kan av besluta att verket får genomföra en under- sökning hos ett företag eller någon annan för att bistå den andra staten med att utreda om någon har överträtt den statens konkur- rensregler, om 1.det finns anledning att anta att en överträdelse har skett, 2.det förfarande som utreds är av ett slag som vid tillämpningen av denna lag eller Europeiska ge- menskapens konkurrensregler skulle ha innefattat en överträ- delse av 6 eller 19 § eller av arti- kel 81 eller 82 i fördraget om upp- rättande av den Europeiska ge- menskapen, 3.det finns särskild anledning att anta att bevis finns hos den som ansökan avser, 4.denne inte rättar sig efter ett åläggande enligt 56 a § eller det annars finns risk att bevis undan- hålls eller förvanskas, och 5.vikten av att åtgärden vidtas är tillräckligt stor för att uppväga det intrång eller annat men som åtgärden innebär för den som drabbas av åtgärden. Ansökan skall göras skriftligen. Ett förbud eller åläggande enligt Ett förbud eller åläggande enligt 23, 34 a, 35, 36, 38, 41 eller 45 § 23, 34 a, 35, 36, 38, 41, 45 eller får förenas med vite. 56 a § får förenas med vite. beslut om undersökning enligt 47 ett beslut om undersökning enligt eller 48 § får förenas med vite för 47, 48 eller 56 b § får förenas med att förmå ett företag eller någon vite för att förmå ett företag eller annan att underkasta sig undersök- någon annan att underkasta sig Ett frivilligt åtagande i samband med en företagskoncentration får för- enas med vite. Ett sådant vite föreläggs av på talan av . Beslut av i följande frågor får överklagas hos Mark- nadsdomstolen: 1.undantag enligt 8, 11, 12, 14, 16 och 18 §§, 2.icke-ingripandebesked enligt 20 och 21 §§, 3.ålägganden som verket meddelat enligt 23 § första stycket och 25 §, 4.förbud eller åläggande enligt 38 § fjärde stycket, och 5. ålägganden enligt 45 §. 5. ålägganden enligt 45 eller 56 a §. Ett beslut enligt första stycket 1-3 får överklagas av ett företag som be- rörs av beslutet. och beslut av i följande mål och ärenden får överklagas hos : 1.konkurrensskadeavgift enligt 26 §, 2.kvarstad enligt 32 § 3.företagskoncentration enligt 34 a, 36, 41 och 43 §§, 4. undersökningar enligt 47 och 4. undersökningar enligt 47, 48 48 §§, och eller 56 b §§, och 5. prövning enligt 54 § andra stycket. Beslut under rättegången i frågor som avses i 32 eller 41 § skall över- klagas särskilt. Har ett sådant beslut meddelats innan rättegång har in- letts, skall det överklagas som om beslutet meddelats under rättegången. Om något annat inte följer av denna lag tillämpas, 1.beträffande rättegången i frågor som avses i 23 § andra stycket och 63 § första stycket 1-3, vad som är föreskrivet i om tvistemål där förlikning inte är tillåten, och 2.beträffande handläggningen av frågor som avses i 13 § tredje stycket, 60 § första stycket och 63 § första stycket 4 och 5, lagen (1996:242) om domstolsärenden. Senaste lydelse 2000:88. Senaste lydelse 2000:88. Senaste lydelse 2000:88. Senaste lydelse 1998:648. I mål och ärenden enligt 63 § skall vad som sägs om hovrätten i 49, 50 och 52 kap. samt 39 § första stycket lagen om dom- stolsärenden i stället skall gälla . Om det finns särskilda skäl, får Om det finns särskilda skäl, får ärende där enskilda är motparter till ärende där enskilda är motparter till varandra, bestämma att var och en varandra, bestämma att var och en av parterna skall svara av parterna skall svara för sina rät- 60 § första stycket 3 och 5 och 63 § första stycket 4 och 5 gäller i fråga föreskrivs i 31 kap. rättegångsbal- Denna lag träder i kraft . Bestämmelserna i 64 § i sin nya lydelse tillämpas i fråga om kostnader för åtgärder som vidtas efter ikraftträdandet. 2001/02:167 Bilaga 1 Förslag till Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att det i sekretesslagen (1980:100) skall införas två nya bestämmelser, 4 kap. 5 § och 9 kap. 27 §, av följande lydelse. Sekretess gäller i verksamhet som avser rättslig hjälp på begäran av annan stat för uppgift som hänför sig till 1.åläggande enligt 56 a § kon- kurrenslagen (1993:20) eller 2.undersökning enligt 56 b § konkurrenslagen, om det kan antas att den rätts- liga hjälpen begärts under förut- sättning att uppgiften inte röjs. Sekretess gäller hos Konkurrens- verket i ärende som rör utredning av överträdelse av 6 eller 19 § konkurrenslagen (1993:20) eller av artikel 81 eller 82 i Fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen för anmälan eller annan utsaga från enskild, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Denna lag träder i kraft . Utredningens sammanfattning av betänkandet Kartellbekämpning (SOU 2001:74) Enligt direktiven skall utredningen analysera vissa frågor som rör effek- tiviteten hos det nuvarande regelverket för att motverka överträdelser av konkurrenslagstiftningens förbud mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag och missbruk av dominerande ställning. Utredningen skall föreslå de ändringar av regelsystemet som bedöms motiverade. I utredningens uppgifter ingår att pröva behovet av och förutsättningarna för regler om nedsättning av konkurrensskadeavgift för företag som avslöjar konkurrensbegränsningar, ett stärkt sekretesskydd för uppgifter om kartellsamarbeten eller andra konkurrensbegränsningar och om vem som lämnat infor- mation om sådana förhållanden, begränsning av eller hinder för gemensam styrelserepresentation i konkurrerande företag, och vinnande parts rätt till ersättning för rättegångskostnader. I uppdraget ingår vidare att utreda om befintliga regler om uppgiftsskyldighet och sekretess tillgodo- ser behovet av ett ändamålsenligt informationsutbyte mellan och konkurrensmyndigheter i andra länder för en effektiv konkurrensövervakning, om det behövs och är lämpligt att den svenska konkurrensmyndigheten inhämtar uppgifter för en utländsk kon- kurrensmyndighets räkning, om erfarenheterna i rättstillämpningen eller andra omständigheter nu föranleder ett annat ställningstagande än tidigare i frågan om kriminalisering av förbudsreglerna i konkurrenslagen och när det gäller uppbrytning av företagskoncentrationer, samt om nuvarande regler ger små företag som utsätts för andra före- tags konkurrensbegränsningar tillräckliga möjligheter att få över- trädelsen att upphöra. Utredningen skall behandla uppkommande frågor med beaktande av de- ras EG-rättsliga aspekter. Utredningen har till statsrådet över- lämnat ett särskilt PM om utredningssekretess, se bilaga 2. Det nu överlämnade betänkandet behandlar frågor om nedsättning av konkurrensskadeavgift, kriminalisering av överträdelser av konkurrens- lagstiftningen, sekretesskydd för uppgiftslämnare, informationsutbyte Prop. 2001/02:167 mellan och konkurrensmyndigheter i andra länder Bilaga 2 samt inhämtande av uppgifter för utländska konkurrensmyndigheters räkning. Återstående frågor kommer att behandlas i utredningens slutbetän- kande. Kapitel 2 innehåller en översiktlig beskrivning av relevanta materiella och processuella bestämmelser i , svensk rätt och i lagstift- ningen i andra medlemsstater i EU samt i och .. I kapitel 3 behandlas frågan om nedsättning och eftergift av konkurrensskadeavgift. Den nuvarande svenska regleringen i frågan jämförs med motsvarande reglering i och samt med vad som gäller i övriga länder i EES-området. I kapitlets övervägandeavsnitt diskuteras vilka syften och funktioner program för nedsättning eller eftergift av påföljder har, liksom vilka principer som bör gälla för ett eventuellt svenskt system. I avsnittet tar utredningen vidare ställning till om det bör införas regler om nedsätt- ning eller eftergift av konkurrensskadeavgift, vad ett program för ned- sättning eller eftergift bör innehålla samt vilka förfaranderegler som bör gälla. I kapitel 4 behandlar utredningen frågan om överträdelser av konkur- renslagstiftningen bör kriminaliseras. I kapitlet redovisas argument för respektive mot en kriminalisering. Frågan om det bör införas sekretessregler till skydd för anmälare och uppgiftslämnare tas upp i kapitel 5. Vidare behandlas där frågor om in- formationsutbyte och samarbete mellan och andra län- ders konkurrensmyndigheter. Utredningen tar i kapitel 6 upp frågan om rättegångskostnader. Frågor om ikraftträdande behandlas i kapitel 7. Konsekvenserna av utredningens förslag redovisas i kapitel 8. Författningskommentaren finns i kapitel 9. Utredningens överväganden och förslag Utredningen har från olika synpunkter analyserat förutsättningarna för att införa ett program för nedsättning eller eftergift av konkurrensskadeav- gift. Program av motsvarande slag (leniency, amnesty, immunity) finns i bl.a. och men tillämpas också av samt i och . Även i andra länder inom EES-området diskuteras frågan om att införa motsvarande program. Programmen går ut på att en deltagare i en olaglig kartell som avslöjar kartellen för kon- kurrensmyndigheten skall slippa påföljd för sin medverkan i kartellen eller få påföljden nedsatt. Tanken är att kartellmedlemmar därmed skall få ett incitament att avslöja kartellen. Effekten blir att konkurrensmyn- digheterna får lättare att utreda karteller. Programmen avses också mot- verka att karteller alls bildas. De program som tillämpas i och har av företrädare för konkurrensmyndigheterna i dessa länder beskrivits som mycket fram- gångsrika. Konkurrenslagstiftningen i och är straffrättslig. Förhållandena i och är därmed inte helt jämförbara med förhållandena i . Emellertid har även EG-kommissonen, som tillämpar konkurrensregler som i stor utsträckning stämmer överens med den svenska konkurrenslagstiftningen, beskrivit sitt program som framgångsrikt. Enligt utredningens uppfattning kan ett program för nedsättning eller eftergift av konkurrensskadeavgift vara till nytta i kampen mot olagliga karteller. Utvecklingen inom EU och dess medlemsstater talar också för att bör införa regler om detta. De invändningar, främst med hän- syn till rättssäkerheten, som har anförts mot ett sådant program är inte så starka att de motiverar en avvisande inställning. Utredningen föreslår därför regler om dels eftergift, dels nedsättning av konkurrensskadeav- gift. Som förebild har utredningen haft i första hand programmen i och . Därvid har utredningen noterat att kommissionen har lagt fram ett förslag till reviderade EG-regler som nära ansluter till de nordamerikanska programmen. Konkurrensskadeavgift skall enligt utredningens förslag få efterges beträffande ett företag som har överträtt ett förbud enligt 6 § konkur- renslagen, om företaget anmäler överträdelsen till in- nan något annat företag som har deltagit i överträdelsen har gjort det och innan verket har fått tillräckligt underlag för att ingripa mot överträdel- sen. Företaget skall också lämna all information om överträdelsen som företaget har tillgång till. Förutsättningar för eftergift skall vidare vara att företaget samarbetar fullt ut med under utredningen av överträdelsen och efter sin anmälan upphör att medverka i överträdelsen. Konkurrensskadeavgift skall dock inte få efterges, om företaget har spelat den ledande rollen i överträdelsen och en eftergift därför är uppenbart oskälig. Vid sidan av de föreslagna reg- lerna om eftergift föreslår utredningen en lagändring som innebär att konkurrensskadeavgiften skall få sättas ned, om ett företag i väsentlig mån har underlättat utredningen inte bara som enligt gällande rätt av den egna överträdelsen utan även av andras medverkan i överträdelsen. Den regeln skall kunna tillämpas på kartellmedlemmar som inte har varit först med att avslöja kartellen och som därför inte kan få konkurrensska- deavgiften eftergiven. Syftet är att alla kartellmedlemmar ändå skall ha ett incitament att medverka i utredning. Enligt utredningens mening finns det ett flertal argument som talar mot att överträdelser av konkurrenslagen kriminaliseras. Den nuvarande sanktionen konkurrensskadeavgift har använts endast i ett begränsat antal fall. Erfarenheterna ger därmed inte underlag för slutsatsen att sanktionen är ineffektiv eller otillräcklig. Det framstår vidare som tvivel- aktigt att straff skulle vara ett effektivt medel för att motverka överträdel- serna, inte minst med tanke på de resurser som skulle behövas för utred- ning och lagföring. Det erbjuder också stora svårigheter att utforma en straffbestämmelse på ett sätt som är godtagbart från rättssäkerhetssyn- punkt. Med hänsyn härtill framstår kriminalisering inte som en fram- komlig väg för att skärpa sanktionerna mot konkurrensskadliga beteen- den. Det kan även hävdas att det skulle stå i mindre god överensstäm- melse med principen om ne bis in idem (samma gärning får inte be- straffas två gånger) att införa straffansvar för överträdelser av konkur- rensrättsliga förbud som redan är sanktionerade med konkurrensskadeav- gift. Det kan vidare befaras att EU-samarbetet skulle kompliceras för del, om vi skulle införa straffsanktioner i den svenska konkur- rensrätten. I många fall skulle det rent av kunna bli omöjligt att döma ut fängelsestraff för allvarliga överträdelser. Det bör slutligen, enligt utred- ningens uppfattning, inte komma i fråga att införa en straffsanktion vid sidan av ett sådant program för nedsättning och eftergift av konkurrens- skadeavgift som utredningen föreslår. Sammanfattningsvis anser utred- ningen att det inte finns anledning att gå ifrån de bedömningar som gjor- des när den nuvarande lagen kom till. Utredningen föreslår således att överträdelser av förbuden inte straffbeläggs. Behovet av sekretesskydd för anmälare och uppgiftslämnare framstår i två situationer som särskilt tydligt. I den ena situationen är anmälaren eller uppgiftslämnaren företrädare för en konkurrent eller något företag, t.ex. en kund, som har affärskontakter med det eller de företag som upp- giften rör. Då kan det finnas en risk för att det företag som uppgiftsläm- naren representerar drabbas av ekonomiska repressalier, om uppgiften röjs. Uppgiftslämnaren kan också skadas personligen i ekonomiskt eller annat hänseende. Den andra situationen gäller en anställd som lämnar uppgifter om det egna företaget. I ett sådant fall kan uppgiftslämnaren drabbas av såväl ekonomisk skada som obehag av annat slag. Uppgifter som anmälare eller andra lämnar i samband med un- dersökningar kan i viss utsträckning omfattas av existerande sekretessbe- stämmelser och torde i vissa fall kunna omfattas av bestämmelsen om utredningssekretess i det förslag som utredningen har överlämnat till regeringen. Sekretesslagen innehåller emellertid inte någon bestäm- melse som är tillämplig i konkurrensärenden och som tar sikte särskilt på att skydda en uppgiftslämnares identitet eller uppgifter från denne. Sek- retesskydd av motsvarande slag finns på andra områden där tvångsingri- panden kommer i fråga och en anmälare riskerar att utsättas för repressa- lier till följd av sin anmälan. Det finns också bestämmelser om skydd för enskilda i samband med förundersökningar. Utredningen finner samman- fattningsvis att behovet av sekretesskydd för uppgiftslämnare är stort, som ett företags intresse av insyn i ärendet tillgodoses genom existerande regler om partsinsyn. Utredningens föreslår därför en be- stämmelse om sekretess hos i ärenden som rör utred- ning av överträdelser av 6 och 19 §§ konkurrenslagen eller av artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget för en anmälan eller en annan utsaga från en enskild, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om upp- giften röjs. Informationsutbyte mellan nationella konkurrensmyndigheter befräm- jar en effektiv konkurrensövervakning.