prop · GQ0312 · 2002-10-22 00:00:00 — Enligt gällande rätt är rätten till återvinning undantagslös så länge betalning sker inom återvinningsfristen. Att det rör sig om upprepade betalningsförseningar är alltså betydelselöst. I tredje stycket har införts ett undantag från rätten till återvinning. Där anges således att rätten till återvinning är förlorad om bostadsrättshavaren, genom att vid upprepade tillfällen vara i sådant dröjsmål med betalning av årsavgiften att varje försening var för sig utgör grund för förverkande, har åsidosatt sina förpliktelser i så hög grad att denne skäligen inte bör få behålla lägen- heten. Undantagsbestämmelsen liknar den i 46 § första stycket 2 hyres- lagen enligt vilken bl.a. upprepade betalningsförseningar kan leda till att hyresgästen mister sin besittningsrätt. Avsikten är att förevarande Prop. 2002/03:12 bestämmelse skall tillämpas på liknande sätt som den i hyreslagen vad gäller i vilka fall de upprepade betalningsförseningarna skall anses med- föra att bostadsrättshavaren har åsidosatt sina förpliktelser på angivet sätt. Skälen för ändringen har behandlats i avsnitt 5.7.5. Ändringarna i fjärde stycket är en följd av den ändrade återvinnings- fristen. Det sakliga innehållet är inte ändrat. Beslut om avhysning skall även i fortsättningen få meddelas först på tredje vardagen efter det att återvinningsfristen har gått ut. Formulär till sådan underrättelse som bostadsrättshavaren enligt första stycket skall delges, skall enligt femte stycket fastställas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Om en underrättelse avviker från det fastställda formuläret, bör detta få samma verkan som på hyresrättens område. I förarbetena till hyreslagen angavs att en under- rättelse som avviker från formuläret bör frånkännas rättslig betydelse (se prop. 1973:23 s. 170). har dock godtagit en under- rättelse med något avvikande utformning. Detta motiverade man med att underrättelsen innehöll samtliga uppgifter som hyresvärden enligt 44 § hyreslagen skall underrätta hyresgästen om, att underrättelsen inte var mindre klar eller lättbegriplig än formuläret och att 44 § hyreslagen inte innehåller en föreskrift att underrättelsen för att bli gällande måste avfattas enligt formuläret (se NJA 1981 s. 704). 7 kap. 24 § Sägs bostadsrättshavaren upp till avflyttning av någon orsak som anges i 18 § 1, 46 eller 8, är han eller hon skyldig att flytta genast. Sägs bostadsrättshavaren upp av någon orsak som anges i 18 § 2, 3 eller 7, får han eller hon bo kvar till det månadsskifte som inträffar närm- ast från uppsägningen, om inte rätten ålägger honom eller henne att flytta tidigare. Detsamma gäller om uppsägningen sker av orsak som anges i 18 § 1 a och bestämmelserna i 23 § tredje stycket är tillämpliga. Vid uppsägning i andra fall av orsak som anges i 18 § 1 a tillämpas övriga bestämmelser i 23 §. (Jfr 7 kap. 24 § i utredningens förslag.) Bestämmelsen, som behandlar en bostadsrätts- havare är skyldig att flytta, har delats in i tre stycken. Den har behandlats i avsnitt 5.7.2 och har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. I det nya andra stycket har en saklig ändring gjorts. Ändringen beror på att upprepade betalningsförseningar enligt 23 § tredje stycket kan medföra att någon rätt till återvinning inte föreligger och att nyttjande- rätten därför är förverkad enligt 18 § 1 a. Om bostadsrättshavaren sägs upp på grund av förverkande och någon rätt till återvinning inte föreligger eftersom det är fråga om upprepade betalningsförseningar är bostadsrättshavaren, liksom i de andra fall som omfattas av detta stycke, skyldig att flytta vid det månadsskifte som inträffar närmast från uppsägningen, om inte rätten ålägger denne att flytta tidigare. För att denna bestämmelse skall bli tillämplig förutsätts att betalning har skett innan uppsägningen, även om den har skett efter Vid utebliven betalning tillämpas tredje Prop. 2002/03:12 stycket (se nedan). Att störningar i boendet införts som en förverkandegrund i 18 § 5 innebär att bostadsrättshavaren i sådana fall är skyldig att flytta genast. Av tredje stycket följer att den som inte betalar inom återvinnings- fristen alltid är skyldig att flytta genast efter fristens utgång. Den längre respiten enligt andra stycket förutsätter alltid att betalning har skett inom återvinningsfristen. 7 kap. 26 § En uppsägning skall vara skriftlig. Om det är bostadsrättshavaren som gör uppsägningen, får den ske hos den som är behörig att ta emot årsav- giften på föreningens vägnar. (Jfr 7 kap. 26 § i utredningens förslag.) Bestämmelsen behandlar sättet för uppsägningar. Ändringen innebär att möjligheten till muntlig uppsägning mot skriftligt erkännande har tagits bort. I fortsättningen skall uppsägning således alltid vara skriftlig. Skälen för ändringen har behandlats i avsnitt 5.8.1. 7 kap. 32 § Är ett sådant meddelande från föreningen som avses i 9 §, 12 a §, 16 §, 18 § 1, 20 § eller 31 § första stycket eller 6 kap. 1 § andra stycket, 1 a § eller 2 § avsänt i rekommenderat brev under mottagarens vanliga adress, skall föreningen anses ha fullgjort vad som ankommer på den. Detsamma gäller beträffande sådant meddelande från bostadsrättshavaren som avses i 2 § och 6 kap. 6 §. (Jfr 7 kap. 32 § i utredningens förslag.) Enligt denna bestämmelse skall föreningen i vissa angivna fall anses ha fullgjort sin skyldighet att underrätta bostadsrättshavaren genom att sända ett rekommenderat brev till mottagarens vanliga adress. Ytterligare två fall där underrättelse kan ske på detta sätt har lagts till i bestämmelsen. Skälen för detta har behandlats i avsnitt 5.8.5. Det ena fallet avser störningar i boendet. Tillsägelse till bostadsrätts- havaren enligt 9 § andra stycket skall alltså kunna lämnas genom ett rekommenderat brev till bostadsrättshavarens vanliga adress. Detta överensstämmer med vad som gäller för hyresförhållanden. Det andra fallet tar sikte på när bostadsrättsföreningen enligt 12 a § har rätt att avhjälpa en brist som bostadsrättshavaren svarar för på dennes bekostnad. Denna rätt förutsätter bl.a. att föreningen först har tillsagt bostadsrättshavaren att själv avhjälpa bristen. Även en sådan tillsägelse skall alltså kunna lämnas på sätt som anges i denna paragraf. 9 kap. 4 § För en bostadsrättsförenings förpliktelser svarar endast föreningens tillgångar. I tillgångarna inräknas insatser och avgifter som har förfallit till betalning även om de ännu inte har betalts. (Jfr 9 kap. 4 § i utredningens förslag.) Bestämmelsen har justerats till att avse det den bör avse, nämligen en bostadsrättsförening, inte en ekonomisk förening. 9 kap. 16 § För att ett beslut i en fråga som anges i denna paragraf skall vara giltigt krävs att det har fattats på en föreningsstämma och att följande bestäm- melser har iakttagits. 1.Om beslutet innebär ändring av någon insats och medför rubbning av det inbördes förhållandet mellan insatserna, skall samtliga bostads- rättshavare som berörs av ändringen ha gått med på beslutet. Om enighet inte uppnås, blir beslutet ändå giltigt om minst två tredjedelar av de berörda bostadsrättshavarna har gått med på beslutet och det dessutom har godkänts av hyresnämnden. Om beslutet innebär en ökning av samtliga insatser utan att för- hållandet mellan de inbördes insatserna rubbas, skall alla bostads- rättshavarna ha gått med på beslutet. Om enighet inte uppnås, blir beslutet ändå giltigt om minst två tredjedelar av de röstande har gått med på beslutet och det dessutom har godkänts av hyresnämnden. skall godkänna beslutet om detta inte framstår som otillbörligt mot någon bostadsrättshavare. 2.Om beslutet innebär att en lägenhet som upplåtits med bostadsrätt kommer att förändras eller i sin helhet behöva tas i anspråk av föreningen med anledning av en om- eller tillbyggnad, skall bostadsrättshavaren ha gått med på beslutet. Om bostadsrättshavaren inte ger sitt samtycke till ändringen, blir beslutet ändå giltigt om minst två tredjedelar av de röstande har gått med på beslutet och det dessutom har godkänts av hyresnämnden. 3.Om beslutet innebär utvidgning av föreningens verksamhet, skall minst två tredjedelar av de röstande ha gått med på beslutet. 4.Om beslutet innebär överlåtelse av ett hus som tillhör föreningen, i vilket det finns en eller flera lägenheter som är upplåtna med bostadsrätt, skall beslutet ha fattats på det sätt som gäller för beslut om likvidation enligt 11 kap. 1 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. Minst två tredjedelar av bostadsrättshavarna i det hus som skall överlåtas skall dock alltid ha gått med på beslutet. 5.Om det i stadgarna finns ytterligare något villkor för att ett beslut enligt 14 skall vara giltigt, gäller även det. Föreningen skall genast underrätta den som har pant i bostadsrätten och som är känd för föreningen om ett beslut enligt första stycket 2 eller 4. (Jfr 9 kap. 16 och 16 a §§ i utredningens förslag.) I paragrafens första stycke har en ny bestämmelse införts genom en ny punkt 1 a. Av denna framgår att en särskild beslutsordning skall iakttas vid ökning av samtliga insatser. Antingen skall samtliga bostadsrätts- havare gå med på beslutet eller skall två tredjedelar av de röstande gå med på det varefter det skall godkännas av hyresnämnden. Bestämmelsen, som har behandlats i avsnitt 8.1, har utformats i enlighet Prop. 2002/03:12 med Lagrådets förslag. I och med denna nya bestämmelse omfattas alla ändringar av insatsen av första stycket 1 eller 1 a, utom nedsättning av insatser som inte medför rubbning av det inbördes förhållandet mellan insatserna och ökningar som endast avser vissa insatser och inte rubbar det inbördes förhållandet mellan insatserna. Särskilda bestämmelser för beslut som innebär nedsättning av samtliga insatser finns i 18 a §, se nedan. gäller ökning av vissa insatser utan att förhållandet rubbas mellan insatserna finns inga krav på någon särskild beslutsordning. Det rör sig i de fallen om exempelvis beslut om att två lägenheter skall slås samman och insatsen för den kvarvarande, större lägenheten ökas till ett belopp som motsvarar summan av insatserna för de två tidigare lägenheterna. Syftet med den särskilda beslutsordningen är att skydda enskilda bostadsrättshavare mot otillbörliga förfaranden. kännas av hyresnämnden endast om det framstår som otillbörligt mot Det faktum att någon bostadsrättshavare inte har råd att bo kvar på grund av höjningen behöver inte med nödvändighet innebära att beslutet är otillbörligt. Den omständigheten att en höjning av insatserna skulle innebära betydande ekonomiska svårigheter för flera bostadsrättshavare kan dock medföra att det finns anledning att inte god- känna ett beslut, även om föreningen i och för sig har ett legitimt intresse av att höja insatserna. Det är den bostadsrättshavare som gör gällande att beslutet är otillbörligt som har bevisbördan för sitt påstående. 9 kap. 18 a § Ett beslut om nedsättning av samtliga insatser skall genast anmälas för Beslutet får inte verkställas förrän har förflutit efter (Jfr 9 kap. 16 § i utredningens förslag.) Bestämmelsen är ny och har utformats i enlighet med Lagrådets Den avser beslut om nedsättning av samtliga insatser. skall genast anmälas till för registrering (jfr 7 kap. 14 § fjärde stycket föreningslagen). Verkställighet av beslutet, återbetalning till medlemmarna, får ske tidigast efter registre- Beslut om nedsättning av endast vissa insatser kräver inte re- Däremot är bestämmelsen i 16 § första stycket 1 ofta tillämp- lig på sådana beslut. Skälen för ändringen har behandlats i avsnitt 8.2. Enligt 31 § är bestämmelserna om registrering m.m. i 15 kap. Det innebär bl.a. att ett registrerat beslut om nedsättning av insatserna också skall kungöras i Post- och Inrikes 9 kap. 19 § En bostadsrättsförenings beslut att förvärva ett hus för ombildning av hyresrätt till bostadsrätt skall fattas på en föreningsstämma. giltigt, om hyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrda lägenheter som omfattas av förvärvet har gått med på beslutet. skall vara medlemmar i bostadsrättsföreningen och, vad gäller bostads- hyresgäster, folkbokförda på fastigheten. Vid beräkningen av antalet lägenheter tillämpas 1 kap. 5 § andra stycket. Protokollet från föreningsstämman skall innehålla uppgift om hur rösterna har beräknats och hållas tillgängligt för hyresgästerna och ägaren av huset. (Jfr 9 kap. 19 § i promemorians förslag.) Paragrafen innehåller bestämmelser om hur beslut om ombildning av hyresrätt till bostadsrätt skall fattas. Av tillägget i paragrafens första stycke framgår att en bostadshyresgäst i huset, för att få biträda ett beslut om ombildning till bostadsrätt, måste vara folkbokförd på fastigheten. Liksom tidigare skall alla hyresgäster som utgör den kvalificerade majoriteten för en ombildning vara med- lemmar i bostadsrättsföreningen. Det nya är att de bostadshyresgäster som ingår i den kvalificerade majoriteten dessutom skall vara folkbok- förda på fastigheten. Denna ändring innebär såvitt avser bostadshyres- gäster att endast fysiska personer kan ingå i majoriteten för om- Efter det att ett beslut om ombildning har fattats finns det i och för sig inget som hindrar att sådana hyresgäster som inte fick räknas med i majoriteten för ombildningsbeslutet förvärvar sin lägenhet med bostads- rätt (jfr 2 kap. 8 § bostadsrättslagen). Hyresgästen skall vara folkbokförd på fastigheten föreningen fattar beslut om ombildning. Om flera hyresgäster hyr en lägenhet gemensamt måste samtliga hyresgäster i lägenheten vara folkbokförda i fastigheten för att få biträda beslutet (jfr prop. 1981/82:169 s. 90). Regler om från vilken tidpunkt ett beslut om folk- bokföring skall gälla finns i folkbokföringslagen. har behandlats i avsnitt 9.2. 9 kap. 30 § Bestämmelserna om fusion i 12 kap. 13 §§, 4 § första stycket samt 57 §§ lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar gäller också för (Jfr 9 kap. 30 § i promemorians förslag.) I paragrafen, som innehåller en hänvisning till föreningslagens bestäm- melser om fusion, har i tillämpliga delar bytts ut mot 13 §§, 4 § första stycket samt 57 §§ för att tydliggöra att endast de nu nämnda paragraferna är tillämpliga på bostadsrättsföreningar. melser i 12 kap. föreningslagen gäller däremot inte för bostadsrätts- Detta hänger samman med att föreningslagens koncern- definition (jfr 1 kap. 4 § föreningslagen) inte gäller för bostadsrätts- En bostadsrättsförening kan alltså inte ha några dotter- aktiebolag (jfr prop. 2001/02:62 s. 139). Bestämmelsen i 12 kap. 4 § andra stycket föreningslagen, enligt vilken en medlem som inte har samtyckt till fusionen kan säga upp sig till utträde ur föreningen enligt vad som anges i 7 kap. 15 § tredje stycket, är inte tillämplig på bostadsrätter. Detta beror på att 7 kap. 15 § förenings- lagen inte gäller för bostadsrättsföreningar (se 9 kap. 14 § 3 bostadsrätts- En medlem i en bostadsrättsförening kan inte lämna föreningen . 2002/03:12 som medlem och ändå ha kvar bostadsrätten. Övervägandena i denna del har behandlats i avsnitt 9.3. Övriga ändringar är redaktionella. 10 kap. 1 a § Om en intygsgivare uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter sina åligganden enligt 3 kap. 2 § eller 5 kap. 3 §, skall han eller hon ersätta bostadsrättsföreningen eller en bostadsrättshavare den skada som däri- genom uppkommit. Om det är skäligt, kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort. (Jfr 10 kap. 4 § i utredningens förslag.) Paragrafen är ny och har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Den preciserar intygsgivarens skadeståndsansvar. Övervägandena i denna del har behandlats i avsnitt 4.3.4. Bestämmelsen liknar den skadeståndsbestämmelse som finns för fastighetsmäklare (se 20 § första stycket fastighetsmäklarlagen [1995:400] och prop. 1983/84:16 s. 42 f.). Intygsgivare kan enligt bestämmelsen bli skadeståndsskyldig dels i förhållande till den förening som har anlitat intygsgivaren, dels i för- hållande till bostadsrättshavare i den föreningen. Skadeståndsskyldighet förutsätter att intygsgivaren har åsidosatt sina åligganden vid intygs- givningen. Den skadeståndsgrundande handlingen kan ha uppstått genom såväl aktivt handlande som genom underlåtenhet att handla. För skadeståndsansvar krävs vidare att intygsgivaren har handlat eller underlåtit att handla med uppsåt eller av oaktsamhet. Det förutsätts inte att oaktsamheten är grov eller på annat sätt kvalificerad. Rent bagatell- artade eller ursäktliga misstag skall dock ofta inte anses som någon oaktsamhet över huvud taget. Frågan om oaktsamhet föreligger får avgöras med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet och hur en omsorgsfull intygsgivare normalt skulle ha handlat i samma situation. När det gäller de bedömningar som intygsgivare skall göra av mark- nadsmässiga förutsättningar samt av föreningens ekonomiska framtid och känslighet bör beaktas att sådana bedömningar är svåra. Det ligger i sakens natur att ett spelrum finns för olika bedömningar och att det får röra sig om relativt allvarliga felbedömningar för att ett skadestånds- ansvar skall inträda på sådana grunder. Enligt andra meningen kan skadeståndet jämkas om det är skäligt. Vid denna bedömning bör beaktas i första hand sådana omständigheter som enligt allmänna principer kan föranleda jämkning av skadestånd. Ett exempel på en situation där jämkning kan vara motiverad är om den skadelidande har ett medansvar för skadans uppkomst eller storlek. Den situationen kan uppkomma att bostadsrättsföreningen anses vara medvållande till en intygsgivares skadeståndsskyldighet gentemot en bostadsrättshavare. Frågan om intygsgivarens eventuella regressrätt gentemot föreningen får lösas enligt allmänna skadeståndsrättsliga principer. 11 kap. 1 § Tvister som rör störningar i boendet skall handläggas särskilt skynd- samt. (Jfr 11 kap. 1 § i utredningens förslag.) Enligt bestämmelsen, som är ny, skall tvister som rör störningar i boendet handläggas särskilt skyndsamt. En motsvarande bestämmelse finns i hyreslagen. Att ordet särskilt används i hyreslagen beror enligt förarbetena på att en hyresnämnd enligt lag skall handlägga alla ärenden skyndsamt (se prop. 1992/93:115 s. 50). Samma ordval har valts här. Avsikten är att tvister om störningar i boendet beträffande bostadsrätter skall handläggas lika skyndsamt som motsvarande tvister beträffande hyresrätter. Bestämmelsen gäller handläggningen vid domstolar. Även krono- fogdemyndigheternas handläggning av den summariska processen om- fattas av bestämmelsen. Däremot tar bestämmelsen inte sikte på verk- ställighet av ett beslut om avhysning. I fråga om det förfarandet finns särskilda regler i 16 kap. utsökningsbalken. 11 kap. 3 § Beslut av hyresnämnden i frågor angående inträde i föreningen enligt 2 kap. 10 §, skyldighet att upplåta bostadsrätt enligt 4 kap. 6 §, faststäl- lande av hyresvillkor enligt 4 kap. 9 §, godkännande av stämmobeslut enligt 9 kap. 16 § första stycket 1, 1 a eller 2 eller utdömande av vite enligt 11 kap. 2 § får överklagas hos från den dag beslutet meddelas. Överklagandet skall ges in till hyresnämnden. Beslut av hyresnämnden i frågor enligt 7 kap. 11 § får inte överklagas. (Jfr 11 kap. 3 § i utredningens förslag.) Ändringen avser rätten att överklaga hyresnämnds beslut i fråga om godkännande av vissa stämmobeslut enligt 9 kap. 16 § och är en följd av att en ny punkt, 1 a, har införts i 9 kap. 16 §. Den nya punkten avser beslut om höjning av samtliga insatser. Enligt förevarande paragraf kan hyresnämndens beslut i sådana frågor, liksom i de övriga fall där stämmobeslut enligt 9 kap. 16 § kan prövas av hyresnämnden, över- klagas hos . Denna lag träder i kraft . Frågor om ikraftträdande har behandlats i avsnitt 10. I de delar som förslaget inte innehåller några övergångsbestämmelser blir de nya reglerna tillämpliga även på upplåtelser som har skett före lagens ikraftträdande. I fråga om ekonomiska planer och kostnadskalkyler som har getts in till för registrering före ikraftträdandet tillämpas 3 kap. 2 och 3 §§ samt 5 kap. 3 § i sina äldre lydelser. Intygsgivarnas uppgifter vid intygsgivningen har preciserats i 3 kap. 2 Prop. 2002/03:12 och 3 §§ samt i 5 kap. 3 §. Övergångsbestämmelsen är avsedd för situationen att den ekonomiska planen eller kostnadskalkylen har getts in för registrering före ikraftträdandet utan att registrering har hunnit ske . Därvid skall de gamla bestämmelserna vara tillämp- liga beträffande utseendet av intygsgivarna och deras uppgifter. I fråga om störningar i boendet som har inträffat före ikraftträdandet tillämpas bestämmelserna i 7 kap. 18 § 5 samt 20 och 21 §§ i sina äldre lydelser. De nya bestämmelserna om störningar i boendet skall bara vara tillämpliga beträffande störningar som inträffar efter ikraftträdandet. När det gäller störningar som har skett före ikraftträdandet skall däremot äldre bestämmelser gälla. De nya reglerna om särskilt allvarliga stör- ningar får således tillämpas bara i fråga om störningar som har inträffat efter det att lagen har trätt i kraft. Det kan slutligen tilläggas att den nya processuella bestämmelsen i 11 kap. 1 § om skyndsam handläggning av tvister om störningar i boendet blir tillämplig vid ikraftträdandet. I fråga om brister i en lägenhets skick som uppkommit före ikraftträdandet och för vilka bostadsrättshavaren är ansvarig enligt 7 kap. 12 § i dess äldre lydelse skall bestämmelsen i 7 kap. 12 a § om föreningens rätt att avhjälpa en brist på bostadsrättshavarens bekostnad tillämpas, under förutsättning att föreningen efter ikraftträdandet har uppmanat bostadsrättshavaren att avhjälpa bristen. Enligt denna punkt, som har utformats i enlighet med Lagrådets förslag, förutsätter föreningens rätt att på bostadsrättshavarens bekostnad av- hjälpa en brist som har uppkommit före lagens ikraftträdande att bostads- rättshavaren efter ikraftträdandet fått en tillsägelse att själv utföra åtgärden. Härigenom är bostadsrättshavaren alltid tillförsäkrad möjlig- heten att själv avhjälpa bristen så länge detta görs så snart det kan ske. De nya bestämmelserna i 7 kap. 18 § 1 a och 23 § tillämpas endast på årsavgifter som förfaller till betalning efter ikraftträdandet. Förevarande punkt avser de nya bestämmelserna om försenad betalning av årsavgiften. Det avgörande för de nya bestämmelsernas tillämplighet är årsavgiftens förfallodag. Beträffande årsavgifter som har förfallodag efter ikraftträdandet skall de nya bestämmelserna tillämpas. I övrigt skall de gamla bestämmelserna tillämpas. Vid upprepade betalningsförseningar (7 kap. 23 § tredje stycket) får beaktas endast förseningar beträffande årsavgifter vars förfallodag legat efter ikraftträdandet. I fråga om uppsägningar som har gjorts före ikraftträdandet tillämpas 7 kap. 26 § i sin äldre lydelse. Den nya regeln i 7 kap. 26 § enligt vilken en uppsägning alltid skall vara skriftlig gäller inte en uppsägning som har gjorts före ikraftträdandet. Enligt denna punkt tillämpas alltjämt 7 kap. 26 § i dess äldre lydelse för Prop. 2002/03:12 sådana uppsägningar. Den nya bestämmelsen i 9 kap. 18 a § tillämpas endast om beslut om nedsättning av samtliga insatser har fattats av föreningsstämman efter ikraftträdandet. När det gäller beslut om nedsättning av samtliga insatser införs inga nya förutsättningar för själva beslutet. Däremot införs nya bestämmelser om registrering och verkställighet av ett sådant beslut. Av denna punkt fram- går att beslut som har fattats på en föreningsstämma före lagens ikraft- trädande inte omfattas av de nya reglerna om verkställighet. 11.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder som avses i 12 kap. 68 § jordabalken har till uppgift att 1.medla i hyres- eller bostadsrättstvist, 2.pröva tvist om åtgärdsföreläggande enligt 12 kap. 11 § första stycket 5 och 16 § andra stycket, ändrad användning av lokal enligt 12 kap. 23 § andra stycket, skadestånd enligt 12 kap. 24 a §, överlåtelse av hyresrätt enligt 12 kap. 3437 §§, upplåtelse av lägenhet i andra hand enligt 12 kap. 40 §, förlängning av hyresavtal enligt 12 kap. 49 §, villkor enligt