prop · GP0380 · 2002-01-17 00:00:00 — Om inte det engagemang som finnstas till vara och deras företrädare förmår lyssna på dem finns det risk attdetta förbyts i ökad marginalisering. En viktig förutsättning för att demokratin skall vara hållbar är att den förankras bland barn och ungdomar samt att derasdeltagande i samhället utvecklas och uppmuntras. Äldre medborgare måste ocksåstimuleras att delta i de demokratiskt valda församlingarna. De har erfarenheter och kunskaper som är viktiga att ta till vara.Många långtidsarbetslösa drabbas även av ett politiskt utanförskap, med ettförsvagat politiskt självförtroende och där relationen till politiker och detpolitiska systemet alltmer präglas av misstro och vanmakt. De tror sig intesjälva kunna påverka samhällsutvecklingen i någon större utsträckning och inteheller hyser de någon större tilltro till att de valda politikerna verkligen tar till sig det medborgarna har att säga. har också vittnatom att etnicitet kommit att bli ett nytt klassmärke. Den svårasituationen på arbetsmarknaden som har mött personer med utländsk bakgrund harhaft en hämmande effekt på integrationsprocessen. Det är därför viktigt attaktivt verka för att inkludera de personer som upplever ett utanförskap på allasamhällsområden - i arbetslivet, i politiken och i föreningslivet. Det svenskasamhället måste möjliggöra för de personer med utländsk bakgrund som uppleverett utanförskap att utöva ett självständigt medborgarskap. Först när detuppfattas som reellt möjligt kan man förvänta sig att medborgarna tar detinitiativ som krävs för att utöva det.Det finns ett tydligt samband mellan social jämlikhet och politisk jämlikhet.Demokratins ideal om människors lika värde utgör den gemensamma grunden.Segregering och växande klassklyftor utgör ett grundläggande hot mot denpolitiska jämlikheten, eftersom socialt och ekonomiskt marginaliserade gruppertenderar att också bli politiskt marginaliserade och uppleva maktlöshet. Engrundläggande förutsättning för att uppnå politisk jämlikhet är därför enkraftfull politik för social, etnisk och ekonomisk rättvisa.Marginaliserade gruppers känsla av maktlöshet måste tas på djupaste allvar. Detär inte enskilda individers problem om de upplever maktlöshet och utanförskap.Det är hela det demokratiska samhällets problem. Därmed följer också ett ansvaratt underlätta och främja alla människors möjligheter till medborgerligtdeltagande på demokratiska grunder. Det är således angeläget att samhälletsinsatser för att motverka social, etnisk och ekonomisk ojämlikhet ocksåkombineras med konkreta åtgärder för att främja politisk jämlikhet.Nya former för deltagande och delaktighet måste skapas för att stärka demedborgare som känner maktlöshet, ta till vara deras politiska engagemang samtfördjupa deras medborgarskap. I en demokrati skall alla ha lika möjligheter attdelta även om t.ex. ungdomars politiska engagemang ibland tar sig uttryck iandra former än de traditionella. En demokrati som saknar legitimitet ochförankring hos breda grupper bland dess medlemmar kan på inte kallas en demokrati. Den kan inte heller göra anspråk på att vara representativ.4.6 Uppföljning och utvärdering av regeringens mål och åtgärderRegeringens bedömning: Det är angeläget att bedöma effekterna av de mål ochåtgärder som anges i denna proposition. Regeringen avser att tainitiativ till utvecklandet av ett uppföljningssystem som möjliggör detta.Regeringen avser också att följa annat demokratifrämjande arbete i kommuner ochlandsting. Regeringen avser att på lämpligt sätt fortlöpande redovisa densvenska demokratins utveckling i förhållande till de mål som anges i dennaproposition.Skälen för regeringens bedömning: Det är angeläget att successivt kunna avläsaeffekterna av den långsiktiga strategin. Regeringen presenterar i dennaproposition ett antal mål och åtgärder för att värna och fördjupa den svenskademokratin. Målen och flertalet av de föreslagna åtgärderna skall följas upp och utvärderas, bl.a. i syfte att skapa underlag för fortsatta reformer.På flera områden avstår regeringen emellertid från att lämna några förslag pååtgärder. Det beror bl.a. på att flera av de problem som demokratin står inför inte kan lösas med hjälp av lagstiftning. På andra områden vore det ocksåolämpligt att regeringen vidtog åtgärder. Vissa åtgärder ankommer enbart påkommuner och landsting. De politiska partiernas inre arbete är inte heller enfråga för regeringen. Regeringen följer utvecklingen av dessaaktörers demokratifrämjande arbete på olika sätt. kommer emellertidytterligare satsningar att göras på detta bl.a. eftersom dessa aktörers arbeteär så centralt för den fortsatta utvecklingen på de områden som regeringenformulerat mål. Kontinuerlig information om utvecklingen vad gäller demokratinkan också stimulera och ge underlag för debatt i , kommunerna,landstingen och i massmedierna vilket i sin tur kan främja demokratiutvecklingen i Sverige.Regeringen finner det exempelvis angeläget att följa kommunernas ochlandstingens arbete med att skapa fler politiska organ och flerförtroendeuppdrag, liksom deras arbete med att sprida uppdragen till flerpersoner. Av intresse är också partiernas arbete med att förbättra den socialarepresentativiteten liksom arbetet med att minska tidsåtgången förförtroendeuppdragen, som blivit orimligt stor.Ett annat viktigt område att följa är skolan. Regeringen kommer att i högre grad än följa upp hur kommuner och landsting använder sig av skolan som arenaför möten mellan barn och ungdomar och kommunala beslutsfattare liksom skolansarbete med att förmedla värdet av politiskt aktiva medborgare i en demokrati.Regeringen avser att ta initiativ till utvecklandet av ettuppföljningssystem som möjliggör en uppföljning av mål och åtgärder liksom andra aktörers arbete som har betydelse för möjligheterna att uppnå målen. Regeringen kommer som underlag bl.a. kunna använda det uppföljningssystem för denkommunala nivåns förnyelsearbete samt för demokrati och rättssäkerhet(Ju2000/3066/D) som Statskontoret utvecklar (se avsnitt 7.2).Kartläggningen av brukarinflytandet samt vissa av Kommundemokratikommitténsstudier kommer också att följas upp framgent.Regeringen avser att på lämpligt sätt fortlöpande redovisa den svenskademokratins utveckling i förhållande till de mål som anges i denna proposition.4.7 Hur skall målen uppnås och ett demokratiskt samhälle främjas?Allmänna utgångspunkter för att uppnå målenI en demokrati är det medborgarna som måste avgöra om, när och hur de önskardelta. Viljan att ha inflytande och vara delaktig är något som oftast växer fram hos individen utifrån hans eller hennes erfarenheter. Det allmänna har dock ett stort ansvar för att undanröja hinder, ge stöd och goda förutsättningar, följaupp och utvärdera, samt att granska.För att uppnå de långsiktiga målen har regeringen som allmän utgångspunkt att se till att de som vill delta skall ges möjligheter för detta engagemang. Dethandlar här om att undanröja hinder för medborgarnas egna initiativ, engagemangoch vilja att ta ansvar. Det kan också handla om att initiera ett arbete medattityder, värderingar och förhållningssätt hos dem som har makt.En andra utgångspunkt är att skapa förutsättningar för medborgarna att kunnadelta. Avgörande är de allmänna livsvillkor som medborgarna lever under. Endemokratipolitik kan aldrig isoleras från den övriga politiken. Tvärtom skallåtgärder som syftar till att utjämna ekonomiska och sociala skillnader också ses som åtgärder som långsiktigt främjar demokratin och alla medborgares deltagande i denna. Det finns en stark koppling mellan sociala resurser och politiskaresurser. Ett land med djupa ekonomiska och sociala klyftor kommer aldrig attkunna möjliggöra alla medborgares lika deltagande. En välfärdspolitik som ökarrättvisan och jämlikheten människor emellan är nödvändig för demokratinsfördjupning. Det är också nödvändigt att skapa utrymme för att delta i form avgoda arbetsförhållanden.En tredje utgångspunkt för politiken är att uppmuntra till deltagande, bl.a.genom att utveckla kanaler för deltagande och inflytande som är meningsfulla.Allmänna utgångspunkter för att främja ett demokratiskt samhälleDet finns en rad områden som är av grundläggande betydelse för att mer allmäntfrämja ett demokratiskt samhälle. Insatser för att utveckla och stärkademokratin görs inom ett stort antal politikområden, t.ex. barnpolitiken,ungdomspolitiken, utbildningspolitiken, handikappolitiken,integrationspolitiken, jämställdhetspolitiken, rättsväsendet,folkrörelsepolitiken, forskningspolitiken, mediepolitiken, förvaltningspolitiken och utrikespolitiken. Här anges några av de områden som är viktiga för attfrämja ett demokratiskt samhälle inklusive de områden som särskilt kommer attuppmärksammas i denna proposition.Regeringen kommer att presentera en nationell handlingsplan för demänskliga rättigheterna i en skrivelse till (avsnitt 11). Respektenför alla människors lika värde och de mänskliga rättigheterna är enförutsättning för att demokratin skall kunna fungera. Arbetet för att stärkademokratin skall knytas till strävandena att stärka respekten för de mänskligarättigheterna.Regeringen har i budgetpropositionen anfört att brott med rasistiskaeller främlingsfientliga, antisemitiska och homofobiska inslag skall förebyggasoch bemötas med kraftfulla åtgärder. Regeringen har tillriksdagen överlämnat en nationell handlingsplan mot rasism,främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering (skr. 2000/01:59). Ihandlingsplanen pekas bl.a. på att ett sätt att motverka sådana brott ochminimera de skador de ger upphov till, är att säkerställa att de som arbetarinom rättsväsendet har god kunskap såväl om grunden för rasism ellerfrämlingsfientlighet, antisemitism och homofobi som om situationen för degrupper som utsätts för sådana brott. Den kunskapen kan också motverka defördomar som kan finnas om grupper som utsätts för sådana brott. En förbättradgrundutbildning och ökad fortbildning i dessa frågor bör kunna medverka till enökad samverkan mellan rättsväsendets myndigheter, och även förbättrametodutvecklingen för att förebygga och bekämpa denna brottslighet.Yttrandefriheten är en central del av demokratin. Medborgarnas frihet att förafram sina åsikter måste värnas. Regeringen har i proposition2001/02:74 Yttrandefrihetsgrundlagen och Internet föreslagit att grundlagskyddet enligt yttrandefrihetsgrundlagen, som omfattar yttranden bl.a. i radio ochtelevision samt via Internet, skall utvidgas så att skyddet skall omfattaytterligare yttranden via Internet.I en demokrati har fria och självständiga medier en central funktion att fyllaför en mångfald i nyhetsförmedling och opinionsbildning. Varje demokratisktsamhälle förutsätter ett öppet och allsidigt kommunikationssystem som erbjuderhela befolkningen på lika villkor tillgång till arenor för såväl information och opinionsbildning som kultur och underhållning. Ett demokratiskt samhälle kräver aktiva och väl informerade medborgare. I detta sammanhang bör också nämnas attde offentliga biblioteken spelar en ovärderlig roll.I finns ett starkt stöd för en radio och television iallmänhetens tjänst av hög kvalitet och med ett brett och varierat utbud präglat av stor mångfald. Uppgifterna för radio och TV i allmänhetens tjänst kan på ett allmänt plan beskrivas som att ge alla tillgång till ett allsidigt ochoberoende programutbud av hög kvalitet fritt från reklambudskap. att sändningarna skall kunna tas emot i hela landet och attprogramverksamheten skall vara så sammansatt och varierad att den rör sig fråndet breda anslaget till det mera särpräglade, som medborgarna fårchansen till nya och oväntade val av program och genrer. Det innebär också attsändningarna skall präglas av det demokratiska statsskickets grundidéer samtuppfylla krav på opartiskhet, saklighet och oberoende av såväl staten somprivata intressen, av politiska, ekonomiska och andra maktsfärer.Undersökningar visar att trots att antalet aktörer på radio- och TV-området harökat det så har mångfalden i det svenska radio- och TV-utbudet inte ökat på något avgörande sätt. Utbudet har ökat i långt större utsträckning än mångfalden. Detta innebär att public service-företagen fyller en mycketviktig funktion i det svenska samhället i dag.När det gäller förvaltningen finns det forskning som visar att det finns ettsamband mellan graden av tillit till den offentliga förvaltningen och graden avmellanmänsklig tillit. Tillit mellan människor anses i sin tur ha stor betydelse för demokratin. Studier visar att det finns ett positivt samband mellan gradenav förtroende för t.ex. polis och domstolar och graden av förtroende för andramänniskor. Detta är oberoende av bakgrundsvariabler som ålder, utbildning ochekonomiska tillgångar (SOM, 2001). Som tidigare nämnts har svenskarna generelltsett ett stort förtroende för de flesta samhällsinstitutionerna. Svenskarna hargenerellt sett också ett större förtroende än EU-genomsnittet för de flestainstitutionerna. Regeringen beslutade om ett flerårigtförvaltningspolitiskt handlingsprogram - En förvaltning i demokratins tjänst.Regeringen lämnar nu i och med denna proposition förslag som bl.a. syftar tillatt öka medborgarnas möjligheter att påverka förvaltningen samt förslag för attöka insynen i förvaltningen (avsnitt 6 och avsnitt 9).En förutsättning för en livaktig demokrati är en stark demokratiskinfrastruktur. En uthållig demokrati förutsätter också en demokratiskmedvetenhet hos medborgarna. Det handlar i grunden om en insikt om att det ärmedborgarna i en demokrati som utgör demokratin. Här har bl.a. skolan en viktigroll att spela. Förslag läggs i denna proposition för att stärka båda dessaområden (avsnitt 6 respektive avsnitt 11).De kommunala demokratiska institutionerna måste fungera väl för att kunna bidratill att värna demokratin. Förslag läggs i denna proposition för att stärkakommunfullmäktige (avsnitt 7). Strukturer är nödvändiga som ger medborgarnamöjlighet till god insyn, delaktighet och inflytande liksom goda förutsättningar för ansvarsutkrävande (avsnitt 7 respektive 10).Forskning kring demokratifrågor är viktig för att få en adekvat bild avverkligheten, men ger också vägledning för hur ett förändringsarbete kanutformas framgent. Det krävs forskning, uppföljning och utvärdering samterfarenhetsutbyte för att uppnå ökad kunskap om demokratins förutsättningar ochfunktionssätt. Förslag i denna riktning läggs också i denna proposition (avsnitt 12).Avslutningsvis skall det framhållas att samspelet med ekonomin är av storbetydelse för demokratin. Erfarenheterna visar att det finns ett samband mellanekonomisk tillväxt och en vilja att demokratisera, som en uthålligdemokratisk infrastruktur i sin tur genererar den stabilitet ett näringslivbehöver för att kunna utvecklas på ett gynnsamt sätt.Frågan om samspelet mellan demokrati och ekonomi handlar bl.a. om hur vårtdemokratiska system påverkas av marknadens värdering av dess beslut. Ett alltför starkt inflytande från marknaden över politiken riskerar att leda tillallvarliga demokratiska förluster. Det politiska manöver- utrymmet kringskärsoch de folkvaldas möjligheter att förverkliga väljarnas önskemål minskar. Enligt regeringens uppfattning bör demokratin alltid vara överordnad marknaden.Människors medborgerliga rättigheter och möjligheter till delaktighet ochinflytande på demokratins grunder får aldrig begränsas av marknadens intressen.5 Valdeltagande5.1 Ett högt valdeltagandeRegeringens målsättning är att valdeltagandet skall öka i samtliga val. För attuppnå detta kommer regeringen att särskilt verka för att medvetenheten omrösträttens innebörd ökar. Den röstberättigade bör göra ett aktivt val omhuruvida hon eller han vill rösta eller inte. Det är viktigt att alla känner ett ansvar för demokratins fortlevnad och att rösträtten är en viktig förutsättning för denna. Den som väljer att inte rösta bör vara väl medvetna om att andrasåsikter då får ett större genomslag. För att kunna göra ett aktivt val behövsbl.a. kunskap och insikt om röstandets betydelse.Det pågår ett informations- och mobiliseringsarbete. Regeringeninitierade 2000 ett långsiktigt utvecklingsarbete för den svenska demokratin,Tid för Demokrati. En särskild demokratidelegation tillsattes för att ledaarbetet. Inom ramen för detta utvecklingsarbete har regeringen tillsammans medDemokratidelegationen tagit initiativ till att uppmärksamma 80-årsjubileet avden allmänna rösträtten samt även 25-årsjubileet av utländska medborgaresrösträtt i kommunalvalen. Firandet av dessa jubileer har bedömts som ett bratillfälle att öppet diskutera möjligheter och hinder för deltagande ochengagemang i de demokratiska processerna i stort och i val på alla nivåer isynnerhet. Särskilda insatser har genomförts och ytterligareinsatser kommer att genomföras . Exempel på aktiviteter ärdemokratimagasinet "Röster" som skickades ut tillgymnasieeleverna i samtliga gymnasieskolor. I demokratimagasinet berättar bl.a.ett antal personer om sin syn på demokrati och rösträtten. Till magasinet finnsen lärarhandledning. Ett annat exempel på aktivitet är en forskarantologi omrösträtten under . Forskarantologin har tagits fram i samarbete medRiksbankens Jubileumsfond och . I antologin ger sexton forskare frånolika discipliner en inblick i rösträttens historiska utveckling.Regeringen anser också att personvalets potential måste utnyttjas bättre. Genompersonvalsreformen har medborgarna numera viss möjlighet att via rösträttenpåverka vilka som skall representera dem. Enligt Rådet för utvärdering av 1998års val uppfattar en övervägande del av väljarna, framför allt de yngre, attpersonvalsreformen är positiv (SOU 1999:136, En utvärdering av den nyareformen). Reformen har bl.a. visat sig ha viss positiv inverkan på annars ickepolitiskt aktiva. Enligt regeringens mening skall personvalssystemet, såsom detnu är utformat, stödjas så att intentionerna med det uppfylls. Informationen omkandidaterna bör exempelvis förbättras.Vad gäller det låga valdeltagandet i valen till framför Rådetför utvärdering av val (SOU 2000:81, Valdeltagande ochEuropaparlamentsval) att en starkt bidragande orsak till detta var bristandeengagemang, bl.a. som en följd av att ställning, arbetsformer och betydelse för olika frågor inte alltid är enkel att ta till sig. EnligtRådet medförde även den i förhållandevis stora negativa opinionen tillEU att många avstod från att rösta.Regeringen anser att särskilda åtgärder behöver vidtas för att öka deltagandet i valen till . Bland annat har en särskilduppgift att diskutera deltagandet i valet till Europaparlamentsvalen (dir.2001:35). Det är viktigt att debatten kring EU:s framtidsfrågor engagerar såmånga samhällsgrupper som möjligt och att kunskapen om rollökar. Regeringen anser att en diskussion om en bättre tidpunkt för valet börinitieras, vilket Rådet för utvärdering av val också har föreslagit.I denna proposition presenterar regeringen emellertid i första hand förslag somär mer generella för att underlätta och uppmuntra till ett ökat valdeltagande.5.2 Den centrala valmyndighetens informationsrollRegeringens bedömning: Den centrala valmyndigheten har en viktig uppgift attinformera väljarna om de allmänna valen.Valtekniska utredningens förslag: Det bör framgå av vallagen (1997:157) att dencentrala valmyndigheten i syfte att öka valdeltagandet har möjlighet att ageramera aktivt än vad som är normalt i dag.Remissinstanserna: ombudsmän () anser att det är synnerligenviktigt att den centrala valmyndighetens åtgärder inte kan komma att uppfattassom politiska ställningstaganden eller som en påverkan i väljarnas val. Varkenden föreslagna bestämmelsen eller motiven till den ger enligt JO tillräckligledning för myndighetens val av åtgärder. Statskontoret anser att redannuvarande regler ger utrymme för den centrala valmyndigheten att uppmana t.ex.nya väljargrupper att rösta. Detta har också skett vid tidigare tillfällen, även om det har mött viss kritik. Statskontoret avstyrker därför förslaget. EnligtLänsstyrelsen i är det tveksamt att ge den centralavalmyndigheten uppdraget att aktivt uppmana väljarna att rösta; det måste varade politiska partiernas och folkrörelsernas skyldighet att genom sina programoch handlande verka för att få till stånd ett högt valdeltagande. är av uppfattningen att informationen till väljarna om självavalförfarandet måste förbättras medan uppgiften att uppmana väljarna att rösta i första hand ligger på partier, folkrörelser och massmedia. anser att den centrala valmyndigheten bör ges en mer aktiv roll iförhållande till väljaren.Skälen för regeringens bedömning: Regeringen har inrättat en nycentral valmyndighet. har övertagit ansvaret som centralförvaltningsmyndighet för frågor om val och folkomröstningar frånRiksskatteverket. Med ett vikande valdeltagande kan det övervägas om dencentrala valmyndigheten bör ha en mer aktiv roll i förhållande till väljarna.Detta har diskuterats i betänkandet Teknik och administration i valförfarandet(SOU 2000:125). I betänkandet föreslås att en ny central valmyndighet ges iuppdrag att aktivt informera och uppmana väljarna att rösta.Enligt 1 kap. 15 § andra stycket vallagen (1997:157) skall den centralavalmyndigheten informera allmänheten om när, var och hur man skall rösta samt om vad som i övrigt gäller för valet. I denna uppgift ingår inte uttryckligen attt.ex. uppmana väljarna att rösta. Något uttryckligt förbud för myndigheten attagera mer aktivt i förhållande till väljarna finns å andra sidan inte heller ilagen. har också den centrala valmyndigheten i bl.a.tidningsannonser uppmanat väljarna att utnyttja sin rösträtt. Så skedde bl.a. isamband med valet , då rösträttsåldern . I samband med1999 års val till genomfördes också en omfattandeinformationsinsats.I moderna demokratier är det i första hand en uppgift för de politiska partierna och folkrörelserna att åstadkomma ett högt valdeltagande. Enligt regeringensmening kan en valmyndighet endast genomföra åtgärder som är opartiska ochsakliga. En valmyndighet får nämligen aldrig riskera att bli försatt i ensituation där väljarna kan uppfatta att myndigheten har gjort ett politisktställningstagande eller på annat sätt försökt påverka väljarna i valet. bör därför inte agera t.ex. genom utbildnings- ellerfolkbildningsverksamhet i demokratifrågor utöver den utbildning som sker avvalförrättare eller röstmottagare. Detta följer av kravet på att valresultatetmåste uppfattas som riktigt, oantastlig och tillkommet genom en ordning som ärfri från påverkan från myndigheternas sida.Att en valmyndighet har i uppgift att ge saklig och opartisk information äremellertid önskvärt. Den kan härigenom bidra till att väljare använder sinrösträtt. Den informativa verksamheten kan handla om att beskriva och förklarade administrativa rutinerna kring valen och att se till att alla som ärröstberättigade får denna information på lämpligt språk, i lämplig utformningosv. Det kan också handla om att t.ex. ge saklig och opartisk information om hur den representativa demokratin fungerar och att de fria och allmänna valen är en del av denna. Sådan information kan vara särskilt viktig att rikta tillförstagångsväljare. Genom att medverka till en ökad insikt i och förståelse förden representativa demokratins idéer kan myndigheten i sin informativaverksamhet bidra till att förstärka demokratins genomslagskraft, vilket kankomma till uttryck bl.a. i ett ökat valdeltagande.5.3 InternetröstningRegeringens bedömning: Utgångspunkten vid användning av informationsteknik (IT)i allmänna val bör vara att allmänhetens förtroende upprätthålls genom attvalhemligheten och rättssäkerheten garanteras. Det är för tidigt att i daguttala sig om i vilken utsträckning IT kan komma att användas vid val.Ytterligare erfarenheter måste först vinnas.Valtekniska utredningens bedömning: Ett antal grundkrav måste vara uppfyllda för att internetröstning skall kunna ske.