prop · GP03158 · 2002-03-19 00:00:00 — Arbetet skall bedrivas mot bak- grund av såväl den tekniska och marknadsmässiga utveckling som skett inom området som av de rättsakter som kommer att antas av EU. ren skall också överväga och ge förslag till den myndighetsstruktur som Prop. 2001/02:158 är lämplig med anledning av de förslag till lagstiftning som utredaren lägger fram, erfarenheterna av nuvarande organisation och den tekniska utveckling som skett och kan förutses . Uppdraget skall redo- visas . Utbyggnaden av IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet I regeringens proposition Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86, bet 1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256) redovisades de åtgärder regeringen avsåg att vidta för att förbättra tillgängligheten till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet i gles- och landsbygd. Åt- gärderna avsåg skattereduktion till fysiska och juridiska personer för bredbandsanslutning, stöd till regionala och lokala telenät samt ett stom- nät med hög tillgänglighet till landets alla kommuner. arbetar med att bygga ut stomnätet och det statliga stödpaketet har trätt i kraft . terligare ett kommunikationsnät kommer att öka robustheten inom tele- kommunikationsområdet under förutsättning att nödvändiga säkerhetsåt- gärder vidtas i samband med utbyggnaden. regeringens uppdrag att redovisa en strategi för säkerhetsarbetet avseende noder och redundans i IT-infrastruktur med Uppdraget skall redovisas senast den Radiokommunikationssystem för samhällsviktiga användare (TETRA, Terrestrial Trunked Radio) I sin delrapport om ett radiokommunikationssystem baserat på TETRA- standard eller likvärdigt redovisade Statskontoret bl.a. olika förslag på omfattning och kostnadsberäkning av kommunikationssystem. Statskontoret anförde bl.a. att myndigheten i avsaknad av bemyndigande att i samband med upphandlingen garantera en viss minsta trafikvolym eller erbjuda möjligheten till villkorslån inte kunde fullfölja uppdraget med ett upphandlingsförfarande utifrån gällande direktiv och förutsätt- Regeringen bedömer att det saknas förutsättningar för finan- siering av ett fullt utbyggt gemensamt och landstäckande radiokommuni- kationssystem baserat på TETRA-standard eller likvärdigt. anser dock att inriktningen fortsatt skall vara att söka få tillstånd ett na- Systemet kommer att börja byggas i mindre skala med inriktning att successivt bli ett landstäckande system. Det finns behov av att skapa en tydligare bild av hur och när tänkbara användare av ett nationellt system är intresserade av att ansluta sig till Regeringen utsåg därför en förhandlingsman för ett nationellt radiokommunikationssystem baserat på TETRA- Förhandlingsmannen skall i dialog med tänkbara användare bilda sig en uppfattning om hur, när och till vilken kostnad dessa använ- dare kan och vill ansluta sig till ett nationellt system. skall förhandlingsmannen redogöra för intresset för systemet hos dessa tänkbara användare och lämna förslag på möjlig utbyggnadsordning och takt för systemet. Förhandlingsmannen skall även presentera tänkbara Prop. 2001/02:158 modeller för finansiering utifrån intresserade användares vilja att finansi- era den föreslagna utbyggnaden. Förhandlingsmannens uppdrag skall redovisas till regeringen . har beslutat att polisen skall inleda ett projekt för att anskaffa ett nytt nationellt kommunikationssystem. Den första delen av systemutbyggnaden avser storstadslänen eftersom polisen inte förfogar över dagens frekvenser för radiokommunikation där efter 2003. Systemet skall byggas så att det kan utvecklas till ett landstäckande gemensamt system för hela public safety-sektorn. Det måste även kunna klara de högt ställda kraven på tillgänglighet, funktionalitet och säkerhet. Rege- ringens förhandlingsman och skall hålla varandra öm- sesidigt informerade rörande engagemanget av andra systemanvändare. En utbyggnad av ett nytt radiokommunikationssystem kommer att leda till en ökad trygghet för medborgare eftersom kommunikationen mellan myndigheter och andra aktörer förbättras. Säkerheten uppstår i första hand som en effekt av att många användare kan använda sig av samma system för kommunikation. I TETRA-standarden finns även möjlighet till säkerhetslösningar som kan ge en bättre generell tillförlitlighet i kommunikationen jämfört med dagens system. Nya system kommer dock att baseras på befintlig infrastruktur vilket leder till att de svagheter som finns i den nuvarande infrastrukturen även kommer att leda till sårbarhet i ett nytt system. Utbyggnaden av den tredje generationens mobiltelefonisystem, UMTS har påbörjats i . utsåg fyra nya licenshavare. Operatörerna har, i samband med licenstilldelningen, gjort omfattande utfästelser om befolkningstäckning och utbyggnadstakt. UMTS innebär snabbare informationsöverföring till mobiltelefoner och andra mobila terminaler än vad som är möjligt med dagens mobiltelefoni. Systemet ger möjlighet att förutom ljud skicka och ta emot grafik, rörliga bilder och andra typer av mer avancerade kommunikationstjänster. Utbyggnaden av UMTS innebär att ytterligare en infrastruktur för mo- bil telefoni görs tillgänglig. är det dock inte klarlagt hu- ruvida basstationer i UMTS-näten kommer att förses med batteribackup. Om så inte blir fallet kommer dessa nät att bli känsliga för elbortfall och som all mobil kommunikation är detta nät för sin funktion också beroen- de av de fasta näten. Sårbarheter i de fasta näten får därmed också kon- sekvenser för UMTS. har aviserat att myndigheten kommer att följa utvecklingen av utbyggnaden av UMTS och medverka till att bl.a. mins- ka elberoendet. Vid skador i nät, orsakade av exempelvis snöoväder, översvämningar eller omfattande sabotage, kan telenät skadas eller bli överbelastade inom större eller mindre områden. I sådana lägen behöver samhällsviktiga funktioner ha prioritet både i det fasta och i de mobila telefoninäten. Be- hov av förstärkning av telesambandet kan också uppstå inom ett kata- strofområde. genomför ett antal övningar tillsammans med teleoperatörerna. Dessa utgör en viktig del i arbetet med att vid- makthålla en krishanteringsförmåga inom telesektorn. Post- och telesty- relsen har vidare anskaffat tio mobila basstationer vardera till de tre GSM-operatörerna. Under 2001-2002 genomför ett försök med ett prioritetssystem i fasta och mobila telefoninät för samhällsviktiga grup- per. Ett par begränsade användargrupper kommer att medverka under de inledande försöken. En konsekvens av att nätfunktioner och tjänster centraliseras och att nä- ten fjärrövervakas och fjärrstyrs är en ökad risk för att delar av landet kan bli telemässigt avskurna vid stora skador i transmissionsnäten. Risken är särskilt stor för och . Den kommersiella utvecklingen för dessa områden har inte inneburit tillräcklig säkerhet jämfört med öv- riga delar av landet. Regeringen har uppdragit åt att redovisa en strategi för säkerhetsarbete avseende noder och redundans i IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. Insatser med elektromagnetiska vapen Utvecklingen av HPM-vapen (High Microwave) bedöms innebära särskild risk för att sådana används för sabotage mot telekommunikatio- ner. har analyserat hotet och mätningar visar att ett fordonsburet vapen av denna typ i en skåpbil eller lastbil endast be- döms kunna störa (inte förstöra) teleutrustning inom några tiotal meter. Tjocka betongväggar och hus av plåt i kombination med teleutrustning placerad i stativ med stängda plåtluckor ger gott skydd. Post- och telesty- relsen avser att fortsätta följa utvecklingen inom detta område. Det allvarligaste hotet mot telekommunikationerna i fred är långvariga avbrott i landets elförsörjning orsakade av svåra väderförhållanden eller omfattande sabotage- och terroristangrepp. Telekommunikationerna kan inte helt förlita sig på samhällets elförsörjning utan måste ha egen re- servkraft. Större telestationer har fast installerade dieselgeneratorer med drivmedel för ca vid svåra avbrott i eltillförseln i fredstid. Mindre teleanläggningar nära abonnenterna (utflyttade abonnentsteg för Prop. 2001/02:158 fast telefoni och basstationer för mobil telefoni) har endast en batterire- serv för i allmänhet 34 timmars drift, vilket i regel täcker den tid under vilken de normala och mest frekventa elavbrott i fredstid varar. har anskaffat drygt 1600 mindre elverk till Te- lia, Tele2, Europolitan, och telenät. Enligt avtalet kan vid behov avgöra hur aggregaten skall utnytt- jas. Genomförda utvärderingar efter de senaste årens snöoväder visar att denna satsning har varit till nytta då störningarna i fasta och mobila nät kunnat reduceras i samband med elavbrott. Anskaffningen har varit di- mensionerad så att operatörerna skall ha resurser att hantera och utnyttja utrustningen. De överenskommelser genom avtal som är träffade mellan och berörda teleoperatörer bör enligt regeringens bedömning gälla även fortsättningsvis. Till grund för dessa avtal låg ope- ratörernas bedömning av hur många aggregat operatören kunde ta ansvar och vidhängande kostnader för. Regeringen uppdrog 2000 åt att redovisa de åt- gärder som myndigheten vidtagit och planerar att vidta för att telefunk- tionen skall ha tillgång till en säker elförsörjning i kris och krig. Myndig- heten skulle därvid också redogöra för villkor för anskaffade reservkraft- aggregat och förutsättningar för att vid behov omfördela de aggregat som teleoperatörer erhållit genom . Uppdraget redovi- sades till regeringen . Av redovisningen framgår att ett nära samarbete utvecklats mellan och Affärs- verket samt flera dominerande elnätföretag, dels som en följd av ovan nämnda uppdrag, dels som en följd av Post- och telestyrel- sens uppdrag att biträda i det uppdrag som verket erhöll 2000 om analys av ömsesidiga beroendeförhållanden mellan el och tele. En gemensam övning med såväl elnätföretag som teleoperatörer har ge- nomförts . Mot bakgrund av Post- och drar regeringen slut- satsen att ytterligare anskaffning av reservkraftaggregat endast kommer att kunna ske i sådan omfattning att personal, som kan hantera materie- len, finns att tillgå. Nya lösningar och samarbetsformer behöver utveck- las för att telekommunikationerna skall ha tillgång till en säker elförsörj- ning vid långa teleavbrott. Det finns ett behov av ökad samverkan med elföretagen vilket i första hand omfattar förebyggande åtgärder och pla- nering. Det är regeringens bedömning att förutsättningarna för ökad samverkan bl.a. skapas genom det nya samverkansområdet Teknisk inf- rastruktur. Bedömning av risken för sabotage- och terroristhot mot telekommunika- tionerna bör göras av säkerhetspolisen. Även en bedömning av hotet mot landets elförsörjning med hänsyn till telekommunikationernas elberoende är av största vikt. Riskerna för naturkatastrofer och översvämningar vid dammbrott bör fortsatt analyseras av berörda myndigheter. Regeringen lägger stor vikt vid behovet av ett utökat samarbete mellan elnätföretag och teleoperatörer. Enligt Post- och rapport Utredning om åtgärder för att telefunktionen skall ha tillgång till säker elförsörjning i kris och krig har några teleoperatörer föreslagit att de till- sammans ser till att det blir gemensam täckning över ett område som är mycket viktigt för elfunktionen. Arbetet med att återställa funktionen i elnäten kan samordnas geografiskt med telefunktionen som under detta arbete prioriterar de viktiga mobilnäten. Elfunktionen bör då ha abonne- mang med roaming mellan mobilteleoperatörer inom . Några så- dana abonnemang erbjuds inte i . Post- och tele- styrelsen avser att initiera en försöksvis samplanering och utbyggnad av någon eller några platser som erfarenhetsmässigt drabbats av återkom- mande elbortfall. Försöket skall ge konkret underlag till hur förändringar av gällande regelverk bör utformas. Vidare avser att utveckla ett strukturerat samarbete mellan viktiga teleoperatörer och elfunktionen för att ta till vara elfunktionens intressen i samband med ombyggnader och nyetablering av nät. Detta samarbete bör fortsätta och skall i årsredovisningen för redo- visa en strategi för samplanering mellan berörda myndigheter avseende beroenden mellan el- och telesystem vid omfattande och långa elavbrott. betonar i sin utredning Beroende mellan el- och tele- system vid omfattande och långa teleavbrott att ett närmare samarbete mellan och liksom mellan el- branschen och teleoperatörerna måste komma till stånd både på plane- ringsstadiet och i en störningssituation för att om möjligt vidmakthålla nödvändig kommunikation. avser att utveckla och per- manenta samarbetet med . är engagerad i det arbete som Energimyndighe- ten bedriver med att ta fram och sprida en ny helhetssyn för elberedskap. Regeringens bedömning är att gemensamma aktiviteter av detta slag är centrala för att frågan om det gemensamma beroendet mellan el och tele skall kunna hanteras. Åtgärder för ökad informationssäkerhet och kompetensutveckling () och samfinansierar ett projekt som syftar till att utveckla en CERT-liknande funktion för de större svenska tele- och Internetoperatörerna. Projektet skall utreda och utveckla arbets- former, instrument och rutiner för en sådan verksamhet. Computer Emergency Response Team (CERT) kallas ibland en organisation som t.ex. övervakar datornätverk, ger råd och hanterar olika typer av IT- incidenter som t.ex. datavirusspridning. I betänkande Säkerhet i en ny tid (SOU 2001:41) uppmärksammades frågan om lagstiftningen kring s.k. aktiv IT-kontroll. Post- och telestyrel- sen fick i regleringsbrevet i uppdrag att utreda och föreslå för- fattningsändringar för att klargöra förutsättningarna för aktiv IT-kontroll i telelagen (1993:597). Uppdraget redovisades i skrivel- sen Aktiv IT kontroll och telelagen. Skrivelsen bereds i . Enligt regleringsbrevet för skall myndigheten också regelbundet följa hur tilliten till IT utvecklas, t.ex. genom enkäter till användare och följa forskningen. Avrapporteringen bör inkludera attity- der till driftsäkerhet, ekonomisk säkerhet, skydd av personlig integritet, elektroniska signaturer och andra aspekter som rör säkerhet i samband med Internettjänster som elektronisk handel, e-post, IP-telefoni (dvs. te- lefoni som utnyttjar Internet Protocol) och webbplatser. Vidare skall myndigheten redovisa indikatorer på hur informationssäkerhetsområdet utvecklas. Det kan röra sig om försäljning av säkerhetsprodukter (virus- skydd, brandväggar, krypteringsprogram etc.), antal företag som använ- der sig av standarder för IT-säkerhetsledning, rapporterade incidenter m.m. Avrapporteringen bör innehålla förslag på prioriteringsordning mellan olika indikatorer och fortsatt inriktning på arbetet. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Åtgärder för ett säkrare Internet Regeringen angav i propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86) att arbetet för ett säkrare Internet skulle prioriteras. Ett säkrare Internet skulle innebära en snabb och effektiv höjning av sä- kerheten för många aktörer i samhället. Det elektroniska informationsut- bytet mellan myndigheter, företag och medborgare ökar. Regeringen me- nar att en säkrare drift av Internet utgör en viktig del i arbetet med sam- hällets informationssäkerhet. Arbetet har gått framåt och nedan samman- fattas utvecklingen och de aktuella frågorna. Internets uppbyggnad är i grunden robust och har stora möjligheter att kunna fungera även under svåra förhållanden och vid störningar i tele- kommunikationerna. Olika åtgärder från regeringen och myndigheter har ytterligare förstärkt Internet i . Några exempel är att viktig utrust- ning, för till exempel domännamnstjänsten och nationella knutpunkter där utbyte av Internettrafik mellan olika operatörer sker, har placerats i de bergrum som inrättat för telekommunikationer. Vidare har medel avsatts för att provnings- och forskningsin- stitut AB skall kunna distribuera säker tidsangivelse som kan användas för t.ex. säkerhetstillämpningar. har också aktivt deltagit i det internationella arbetet kring In- ternet inom EU och i den mellanstatliga rådgivande kommittén Govern- mental (). for Assigned Names and Numbers (ICANN) är en organisation som bl.a. har i uppgift att främja Internets stabilitet och samordna frågor kring adresse- ring och namngivning på Internet. GAC:s uppgift är att vara rådgivare till ICANN i frågor som rör statsangelägenheter. Det gäller särskilt där ICANN:s policy kan komma i beröring med nationell lag eller med inter- nationella fördrag och överenskommelser. Kommittén kommer att höras inför varje förslag av vikt som kan påverka driften av Internet. har regeringen givit ett antal uppdrag som skall bidra till att skapa ett säkrare Internet. Uppdra- gen syftar till att klargöra rättsläget, höja medvetenheten bland använ- darna, sprida information och genomföra praktiska åtgärder rörande In- ternetsäkerhet. har utrett vilka förändringar av organisatorisk och rättslig karaktär som behöver genomföras för att myndigheten skall kunna verifiera eller vidta åtgärder för att säkerställa oberoende drift av Internet i . Uppdraget redovisades för rege- ringen i skrivelsen Förändringar av organisatorisk och rättslig karaktär som är nödvändiga för att skall kunna verifiera eller vidta åtgärder för att säkerställa att Internet i kan drivas oberoende av funktioner utomlands. De EG-rättsakter om elektroniska kommunikationer som har antagits kommer att påverka Internetområdet i . Därför beslutade reger- ingen att överlämna Post- och ovan- nämnda skrivelse till Utredningen om elektronisk kommunikation (dir. 2001:07). Utredaren skall bl.a. lämna förslag till hur EG-rättsakterna skall genomföras i svensk lagstiftning och hur statlig tillsyn av administ- rationen av den nationella toppdomänen i (domänen .se) skall bedrivas. Som en följd av förslagen i skrivelsen fick Post- och telestyrel- sen även i regleringsbrevet ett uppdrag att inrätta en frivillig försöksverksamhet (t.ex. övningar) för att undersöka om Internet i Sveri- ge kan fungera oberoende av funktioner utomlands. Post- och telestyrel- sen skall samarbeta med tele- och Internetoperatörer. Syftet är att få un- derlag för fortsatt arbete inom området oberoende drift av Internet, höja säkerheten och öka tilliten till Internet i för e-handel och andra elektroniska tjänster. Försöksverksamheten skall redovisas till regeringen dels i en delrapport i samband med delårsrapporten, dels i en rapport i samband med årsredovisningen för . fick 2001 också i uppdrag att utreda förutsätt- ningarna för övningar och praktiska prov avseende drift av Internet i Sve- rige som en del i myndighetens arbete med att stärka telekommunikatio- nerna. Myndigheten hade också i uppdrag att belysa generella frågor kring säkerhet, tillgänglighet och tillförlitlighet för Internet i i syfte att öka Internets robusthet under normala förhållanden. Dessa två uppdrag redovisades för regeringen och förslagen bereds i . har analyserat förutsättningarna för myndigheten att informera Internetanvändare (t.ex. myndigheter, företag och organisationer) om säkerhet, tillgänglighet och tillförlitlighet för In- ternet i . Förslagen har remissbehandlats och bereds för närvaran- de i . Den svenska bredbandsutbyggnaden ställer också krav på säkerhetsar- betet. Därför har regeringen givit i uppdrag att redovisa en strategi för hur arbetet med åtgärder för att minska konse- kvenserna av svåra påfrestningar på samhället i fred och med att öka be- redskapen inför höjd beredskap och krig skall bedrivas inom telekommu- nikationsområdet. Strategin skall avse åren 2003 . Som en grund för strategin skall en risk- och sårbarhetsanalys genomföras. Här- vid skall särskilt redovisas en strategi för säkerhetsarbetet avseende no- der och redundans i IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet och en strategi för samplanering mellan berörda myndigheter avseende beroen- den mellan el- och telesystem vid omfattande och långa elavbrott. Upp- draget skall redovisas till regeringen . Regeringens strategi för informationssäkerhet Prop. i samhället och skydd av samhällsviktiga IT- (, och ) Regeringens bedömning: Målet bör vara att upprätthålla en hög in- formationssäkerhet i hela samhället som innebär att man skall kunna förhindra eller hantera störningar i samhällsviktig verksamhet. Strate- gin för att uppnå detta mål bör liksom övrig krishantering i samhället utgå från ansvarsprincipen, likhetsprincipen och närhetsprincipen. Principiellt gäller att den som ansvarar för informationsbehand- lingssystem även ansvarar för att systemet har den säkerhet som krävs för att systemet skall fungera tillfredsställande. En viktig roll för sta- ten är därför att se till hela samhällets behov av informationssäkerhet och vidta de åtgärder som rimligen inte kan åvila den enskilda sy- stemägaren. För att förhindra allvarliga informationsattacker mot bör underrättelse- och säkerhetstjänstens arbete förstärkas. Sårbarhets- och säkerhetsutredningens förslag: Överensstämmer i stort med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Huvuddelen av remissinstanserna instämmer i stort med utredningens förslag. Några remissinstanser har uttryckt avvi- kande mening avseende de föreslagna åtgärderna. anser att polisens roll bör fördjupas och breddas. Vidare anser att ett mer sammanhållet grepp över om- rådet skulle göra det möjligt att undvika de intressekonflikter som försla- gen kan innebära. Säkerhetspolisen anser att ett säkerhetsperspektiv ur organisatorisk synpunkt saknas vilket gör att förslaget brister i helhets- syn. Försvarsmakten anser att förslaget kan innebära risk för kraftsplitt- ring, rekryteringsproblem och suboptimeringar. befarar att den föreslagna organisationen riskerar att drabbas av effektivi- tetsförlust till följd av mängden inblandade myndigheter. anser att kopplingen mellan elsäkerhet och informationssäkerhet inte har betonats tillräckligt starkt i utredningen. Skälen för regeringens bedömning: En strategi för informationssä- kerhetsfrågor bör enligt regeringen vara långsiktig. Grunden är att myn- digheter, organisationer och företag som är systemägare har det primära ansvaret för informationssäkerhetsarbetet inom respektive ansvarsområde och att staten kompletterar med åtgärder på vissa särskilda områden. De i denna proposition redovisade åtgärderna skall inte uppfattas som en statisk lösning på ett totalskydd mot IT-relaterade hot som riktas mot samhällets informationssystem. Syftet med åtgärderna är i stället att byg- ga upp kompetens och resurser som kan ge ett förbättrat grund- skydd mot IT-relaterade hot. Enligt regeringen behöver lagstiftningsåt- gärder genomföras mot bakgrund av de åtgärder som redovisas i denna Därutöver är det av vikt att vidta åtgärder av organisatorisk natur. Regeringen anser att beroende av informationssystem gör att informationssäkerhetsfrågan är något som alla sektorer i samhället bör ägna stor uppmärksamhet åt. Informationssystemen är också beroende av varandra vilket innebär att skyddet inte blir starkare än den svagaste län- ken. Utvecklingen mot att utnyttja datoriserade system inom områden som inte direkt har varit beroende av informationsteknik gör att behovet av kompetens inom informationssäkerhetsområdet ökar. Detta innebär att kommer allt fler systemägare och användare att vara beroende av att ha tillgång till kvalificerat stöd i informationssäkerhets- frågor. Att systemägaren har ett ansvar för sin informationssäkerhet är grund- läggande i informationssäkerhetsarbetet. Det ökade beroendet av nät- tjänster nationellt och internationellt och risken för allvarliga IT- relaterade hot och avancerad IT-brottslighet medför att inte ens en väl förberedd systemägare kan ha fullständig kontroll över informations- säkerheten. Regeringen anser mot denna bakgrund att det är angeläget att samhällsviktiga system har en hög säkerhetsnivå och att insatserna för informationssäkerheten ökas, angrepp via informationssystem riktade mot samhället (s.k. informa- tionsoperationer) förhindras samt intressen inom det internationella informationssäkerhets- arbetet främjas.