prop · GP03100d6 · 2002-04-15 00:00:00 — Ytterligare en stor kassamässig korrigering uppstod 2001 till följd av extra- ordinära utdelning som bestod av statspapper till ett marknadsvärde av och likvida medel till ett värde av . Statsbudgetens inkomstsida avräknades med . Då budgetsaldot per definition enbart skall påverkas av kassaflöden uppkommer en kassamässig korrigering på . Statsbudgetens saldo justerat för större engångseffekter Av tabell 4.14 framgår att det för större extraordinära inkomster och utgifter justerade budgetsaldot i stort sett uppvisade balans. och åren framöver väntas det justerade budgetsaldot bli negativt. Det betyder att utan extraordinära tillskott i form av inkomster från företagsförsäljningar, extraordinära utdelningar och överföringar från AP-fonden skulle statsbudgeten uppvisa ett underskott och underskotten skulle bli större. Större engångseffekter som påverkar statsbudgetens saldo uppgår sammantaget till . Tabell 4.14 Statsbudgetens saldo samt justering för större engångseffekter 1Beloppet 2000 inkluderar aktieutdelning och inbetalning av reavinstskatt från försäljning av & samt aktieförsäljning av och . 2Överföringen 2001 bestod av stats- och bostadsobligationer till ett marknadsvärde om 155 mdkr. Statsobligationerna skrevs av mot statsskulden (68,8 mdkr, nominellt värde). Bostadsobligationerna påverkar däremot lånebehovet , vilket framgår av tabellen. återstår 1,9 mdkr i bostadsobligationer som förfaller . 3Riksbankens extraordinära utdelning på 20 mdkr påverkade enbart saldot med 0,4 mdkr, resterande del reducerar statsskulden och ränteutgifterna. Med undantag för effekten avseende försäkringsbolaget (f.d. SPP) utdelade överskottsmedel påverkar inte engångseffekterna överskotten i de offentliga finanserna och därmed inte heller möjligheterna att uppnå det målsatta överskottet. Med undantag för tidigareläggningen av arealersättningen påverkas inte heller de takbegränsade utgifterna av dessa engångseffekter. Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande Statsbudgetens saldo omfattar alla transaktioner som påverkar statens lånebehov. Det finansiella sparandet definieras till skillnad från statsbudgetens saldo av ett internationellt regelverk för nationalräkenskaper och utgörs av nettot av transaktioner som påverkar en sektors finansiella förmögenhet. Den principiella skillnaden för svenska förhållanden mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande är att statsbudgetens saldo endast avspeglar lånebehovet, medan det finansiella sparandet tar hänsyn till förändringar av både finansiella tillgångar och skulder. Det innebär att förändringar av statsbudgetens saldo inte nödvändigtvis leder till en motsvarande förändring av statens finansiella sparande. Ett exempel på en transaktion som påverkar statsbudgetens saldo, men inte statens finansiella sparande, är försäljning av statligt aktieinnehav. Försäljning av statligt aktieinnehav förbättrar statsbudgetens saldo, medan statens finansiella sparande förblir oförändrat eftersom statens förmögenhet inte förändras av att en tillgång (värdepapper) byts mot en annan tillgång (likvida medel). I tabell 4.15 redovisas de viktigaste skillnaderna mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande. Den stora skillnaden beror på att överföringen från AP-fonden ökar statens finansiella sparande med , medan statsbudgetens saldo endast förbättras med . En mer permanent skillnad mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande utgörs av den årliga nettoutlåning som förmedlar till studerande via CSN. Denna utlåning belastar statsbudgetens saldo med ca medan statens finansiella sparande inte påverkas eftersom varje nytt lån motsvarar en lika stor fordran. Ytterligare en post som påverkar statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande olika, är räntor på statsskulden. De kassamässiga statsskuldsräntorna påverkar statsbudgetens saldo medan de kostnadsmässiga statsskuldsräntorna påverkar statens finansiella sparande. Tabell 4.15 Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande -0,6 -0,7 -0,7 Differens mot BP 2002 Av tabell 4.15 framgår att statens finansiella sparande förväntas uppvisa ett underskott på . Överskottet i de offentliga finanserna uppkommer i stället främst i ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (se tabell 4.17). Detta är en konsekvens av att ålderspensionsreformen omfördelar det offentliga sparandet från staten till ålderspensionssystemet. Det finansiella sparandet i kommunsektorn kommer sannolikt att vara nära noll (se tabell 4.16). Statsskulden uppkommer genom statens upplåning för att täcka underskott i den löpande verksamheten eller för att finansiera investeringar och kreditgivning. Statsskuldens utveckling bestäms framför allt av statsbudgetens saldo. Skulden påverkas emellertid också av valutakursförändringar eftersom av skulden är upptagen i utländsk valuta.4 Denna del av skulden värderas till aktuella valutakurser. Även andra faktorer som inte påverkar lånebehovet kan påverka statsskulden. Aktuella exempel på detta redovisas i tabell 4.14. extraordinära utdelning liksom överföringen från AP-fonden minskade skulden med sammanlagt utan att påverka lånebehovet. beräknas vissa statliga myndigheters rätt att få placera sina tillgångar i statspapper öka den okonsoliderade statsskulden med . Denna förändring får emellertid ingen effekt på den redovisade statsskulden eftersom statliga myndigheters innehav av statspapper elimineras i redovisningen. Som framgår av diagram 4.2 har statsskulden under framför allt ökat under två olika längre sammanhängande perioder. Den första perioden varade då statsskulden ökade från ca 100 till . Den andra perioden av kraftig statsskuldökning varade då statsskulden steg från ca 600 till eller från av BNP till av BNP. stabiliserades skuldkvoten på en nivå kring av BNP. har skuldkvoten reducerats markant framför allt som en följd av den goda tillväxten i svensk ekonomi . Andra bidragande faktorer är statsbudgetens saldo, som uppvisat kontinuerliga överskott alltsedan 1998, och fjolårets överföring av statspapper som kraftigt reducerade statsskulden. 4 Om skuldskötselåtgärder (olika derivatinstrument och swappar) Skuldskötselåtgärder ingår inte i statsskuldsbegreppet. Diagram 4.3 Statsskulden i miljarder kronor och som andel av BNP Statsskuld (mdkr) Som andel av BNP beräknas skulden fortlöpande minska från /2002 till vid slutet av beräkningsperioden. Enligt kommunallagen omfattas kommuner och landsting av ett balanskrav. Om kostnaderna överstiger intäkterna skall underskottet regleras . Bedömningen av den kommunala sektorns finanser har gjorts med beaktande av balanskravet. Kalkylerna bygger på oförändrade skattesatser fr.o.m. . Tillfälligt höga inkomstökningar 2000 och 2001 har gjort det möjligt för kommuner och landsting att öka konsumtionsutgifterna i en takt som inte bedöms vara långsiktigt hållbar. Även väntas inkomsterna stiga relativt snabbt. Kommuner och landsting antas dock anpassa sin konsumtionsutveckling till en långsiktigt hållbar nivå, vilket leder till ett tillfälligt högt sparande i sektorn som helhet innevarande år. Konsumtionen väntas stiga i fasta priser. Vårdhögskolorna byter 2002 huvudman från landstingskommunal till statlig sektor. Den underliggande utvecklingen av konsumtion är . väntas konsumtionen stiga med . Sektorn som helhet beräknas uppfylla balanskravet samtliga prognosår. Tabell 4.16 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor, löpande priser Skatter och statsbidrag, 1Statsbidrag redovisas netto efter avdrag för kommunernas och landstingens avgifter till det kommunala momssystemet. 2Årlig procentuell förändring av konsumtionsutgifter i fasta priser. byter vårdhögskolorna huvudman från landstingskommunal till statlig sektor vilket påverkar konsumtionsutvecklingen i dessa sektorer. Den underliggande ökningen av konsumtion är . Källor: och . Ålderspensionssystemet består av en fördelningsdel och en premiepensionsdel. Fördelningsdelen finansieras genom AP- fonderna, som fungerar som buffertfonder i det nya systemet. Vid sidan av AP-fonderna sker en förmögenhetsuppbyggnad inom premiepensionssystemet. De medel som avsätts motsvarar intjänad premiepensionsrätt och placeras först i () och därefter hos den fondförvaltare som den enskilde själv väljer. Genom att den statliga myndigheten () formellt är ägare av fondandelarna inräknas sparandet i premiepensionssystemet i den offentliga sektorn. Under den tillfälliga förvaltningen i RGK ingår avsättningarna till premiepensionssystemet i statens sparande och reducerar därmed statsskulden. Medel motsvarande premiepensionsrätten överförs till PPM andra året efter inkomståret. Det sparande som sker inom premiepensionssystemet motsvaras således av ett minskat sparande i staten. Den finansiella infasningen av det reformerade ålderspensionssystemet reducerade AP-fond- ernas finansiella sparande med 2001 till följd av överföringar till staten. Överföringar har tidigare skett med . Enligt pensionsöverenskommelsen kommer ett slutligt överföringsbelopp att bestämmas vid en kontrollstation 2004. När effekten av de hittillsvarande överföringarna är över beräknas sparandet i pensionssystemet, dvs. AP-fonderna och premiepensionssystemet, uppgå till av BNP 2002. stiger sparandet till av BNP till följd av att staten övertar pensionsutgifter på . Mer än hela målet på ett överskott om av BNP för de samlade offentliga finanserna kommer således att ligga i pensionssystemet och användas för att bygga upp pensionsfonderna. Jämfört med budgetpropositionen beräknas nu sparandet bli något lägre . Det beror dels på något lägre avgiftsinkomster, dels på lägre inkomster av räntor och utdelningar. AP-fondernas oväntat snabba byte från statsobligationer till aktier sänker direktavkastningen. Värdeförändringar påverkar inte det finansiella sparandet. Räntor, utdelningar m.m. -4,7 1 Med AP-fonderna avses fördelningsdelen av ålderspensionssystemet. 4.7Den offentliga sektorns finanser uppgick, enligt nationalräkenskapernas redovisning, den offentliga sektorns finansiella sparande till eller av BNP. Det höga sparandet beror delvis på periodiseringar och tillfälligt höga skatteinkomster, som förstärkte det redovisade sparandet med . Periodiseringseffekten uppkommer huvudsakligen till följd av variationer i bolagsvinster och reavinster. Skatten på dessa redovisas i nationalräkenskaperna med eftersläpning. Den exceptionellt höga nivån av skatt på bolagsvinster och reavinster redovisas således 2001. Justerat för skatteperiodiseringen uppgick sparandet till eller av BNP. Sparandet med periodiserade skatter avspeglar bättre den underliggande utvecklingen av de offentliga finanserna och ligger i linje med vad man kan vänta sig som resultat av den ekonomiska utvecklingen i kombination med skattesänkningar och andra reformer. Tabell 4.18 Den offentliga sektorns finansiella sparande Korrigering för skatteperiodisering, miljarder kronor Skatteinkomsterna som andel av BNP minskar kraftigt . Det beror delvis på skattesänkningarna men framförallt på den stora periodiseringseffekten 2001. Utgifterna som andel av BNP är i det närmaste oförändrade. Det finansiella sparandet beräknas uppgå till eller av BNP. Det redovisade sparandet sjunker med . Med beaktande av skatteperiodiseringen minskar sparandet med . Denna underliggande nedgång motsvaras huvudsakligen av skattesänkningar. sjunker både inkomster och utgifter som andel av BNP, trots att en omläggning till beskattade garantipensioner medför att både skatter och utgifter stiger av BNP. Det finansiella sparandet beräknas uppgå till av BNP. fortsätter nedgången av inkomster och utgifter som andel av BNP. Den offentliga sektorns skatteinkomster väntas motsvara av BNP. Inkluderas den del av mervärdesskatten och tullarna som betalas till EU blir skattekvoten av BNP (se kapitel 5). Det finansiella sparandet beräknas till av BNP. Tabell 4.19 Den offentliga sektorns finanser Skatter och avgifter 1 -0,2 -2,1 -4,5 -6,3 1 Exkluderat skatt till EU. Överskotten i den offentliga sektorn medför en stadig förbättring av den finansiella ställningen. Nettoskulden vändes till en positiv förmögenhet. Denna förmögenhet växer i takt med de finansiella överskotten. Genom att överskotten ligger i ålderspensionssystemet kommer förmögenheten att växa genom ackumulering av finansiella tillgångar både i fördelningssystemet (AP- fonderna) och i premiepensionssystemet (PPM). Den konsoliderade bruttoskulden uppgick vid utgången av 2001 till eller av BNP. Det innebär att skulden som andel av BNP steg efter att ha minskat . Ökningen är dock tillfällig och beror huvudsakligen på omfördelningen av AP-fondernas portföljer från statsobligationer till aktier, som inte elimineras i beräkningen av den konsoliderade skulden. Det underskott som uppstår i statens finansiella sparande innebär att skuldsidan i den offentliga sektorns balansräkning ökar 2004. Skuldökningen är dock inte större än att den konsoliderade bruttoskulden fortsätter att minska som andel av BNP. Jämfört med budgetpropositionen har den offentliga sektorns finansiella sparande höjts med 2001. Det beror på att skatteinkomsterna blev högre än väntat, trots att den ekonomiska tillväxten reviderats ned. För perioden 20022004 beräknas det finansiella sparandet bli lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen. Det beror främst på lägre direktavkastning på AP- fondens placeringar, högre kommunala konsumtionsutgifter samt mindre skatteinkomster .