prop · GP03191 · 2002-06-19 00:00:00 — Enligt 16 § skall JämO, DO, HomO ochHandikappombudsmannen utöva tillsyn över att lagen följs.SekretessregleringenEnligt 9 kap. 21 § sekretesslagen (1980:100) gäller sekretess hos JämO, DO, ochHomO för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs i ärenden enligt jämställdhetslagen, lagen om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet,lagen om diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning samt lagen om likabehandling av studenter i högskolan. Uppgifter som framkommer iombudsmännens verksamhet i övrigt omfattas däremot inte av något sekretesskydd.För DO är detta en nyordning i förhållande till vad som gällde tidigare. DO:sverksamhet inom både arbetslivet och andra samhällsområden reglerades tidigare i den nu upphävda lagen (1994:134) mot etnisk diskriminering. Sekretess gälldeenligt 9 kap. 21 § sekretesslagen i dess dåvarande lydelse i alla ärenden hos DO enligt lag. Vid införandet av den nuvarande lagstiftningen om etniskdiskriminering och den därmed sammanhängande ändringen av 9 kap. 21 §sekretesslagen (SFS 1999:151) kom emellertid DO:s verksamhet enligt lagen omOmbudsmannen mot etnisk diskriminering inte att omfattas av sekretesskyddet.Handikappombudsmannens verksamhet omfattar såväl arbetslivet och högskolan somandra samhällsområden. har enligt lagen (1994:749) omHandikappombudsmannen bl.a. till uppgift att se till att lagen (1999:132) omförbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder följs,men också att bevaka frågor som angår funktionshindrade personers rättigheteroch intressen samt följa upp och utvärdera sådana frågor. del gäller - till skillnad från JämO, DO och HomO -sekretess såväl i verksamhet inom arbetslivet och högskolan som i övrigverksamhet.Sekretesskyddet hos ombudsmännen är vidare inte enhetligt reglerat i frågan omsekretess skall gälla till förmån enbart för den enskilde eller även till förmån för närstående till den enskilde.Enligt 9 kap. 21 § sekretesslagen gäller sekretess hos JämO,, , och HomO för uppgift omenskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att denenskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Hos Konsumentombudsmannengäller enligt samma paragraf sekretess för uppgift om enskilds personliga ellerekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs i ärende enligt lagen (1997:379) om försöksverksamhetavseende medverkan av i vissa tvister.Hos gäller motsvarande sekretess i ärende enligt lagen omförbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder och ilagen om likabehandling av studenter i högskolan. I verksamhet hosHandikappombudsmannen enligt lagen om gäller sekretessemellertid även till skydd för närstående till den enskilde.I mål hos domstol om tillämpning av de olika lagarna med förbud motdiskriminering gäller enligt 9 kap. 20 § sekretesslagen sekretess till förmånbåde för den enskilde och för närstående till den enskilde.9.2 Skydd för närståendeRegeringens förslag: Sekretesskyddet hos JämO, , , , , och skall gälla även till förmån för närstående till den enskilde.Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som yttrat sig har tillstyrkt ellerlämnat förslaget utan erinran.Skälen för regeringens förslag: I samband med att lagen om åtgärder mot etniskdiskriminering i arbetslivet, lagen om förbud mot diskriminering i arbetslivetav personer med funktionshinder och lagen om förbud mot diskriminering iarbetslivet på grund av sexuell läggning samt därmed sammanhängande ändringar isekretesslagen infördes, anförde Lagrådet att det inte fanns något sakligt skältill varför skillnad skulle göras mellan 9 kap. 20 § och 21 § eller mellanHandikappombudsmannens verksamhet enligt olika lagar när det gäller hänsyn tillnärstående. Lagrådet förordade att en ändring skulle göras för att åstadkommaenhetlighet i detta avseende (prop. 1997/98:179 s. 127).Som nämnts ovan gäller sekretess till skydd för såväl den enskilde som tillskydd för närstående till den enskilde enligt 9 kap. 20 § samt hosHandikappombudsmannen i verksamhet enligt lagen om . Ävenhos JämO, , , ,och HomO kan det i ärenden enligt de olikadiskrimineringslagarna förekomma känsliga uppgifter som, om de röjdes, skullekunna vara till skada för såväl den person som berörs av uppgifterna som förnärstående till denne. Även i ärenden hos KO enligt lagen om försöksverksamhetavseende medverkan av i vissa tvister kan det förekommauppgifter som skulle kunna vara till skada inte bara för den som direkt berörsav uppgifterna, utan även för någon närstående till denne.Regeringen anser därför, i likhet med remissinstanserna, att sekretessen enligt9 kap. 21 § sekretesslagen bör gälla även till förmån för närstående.9.3 Sekretesskydd hos JämO, DO och HomO i ärenden som rör rådgivning åt enskildRegeringens förslag: Sekretess skall gälla hos JämO, DO och HomO i ärende somrör rådgivning åt enskild.Promemorians förslag: I promemorian föreslogs att sekretessen till skydd förenskild skulle gälla hos JämO även i ombudsmannens verksamhet för jämställdhetinom skolväsendet, högskolan, arbetsmarknadsutbildningen och andrautbildningsformer. Sekretess till skydd för enskild skulle vidare gälla hos DOäven i verksamhet enligt lagen (1999:131) om Ombudsmannen mot etniskdiskriminering och hos HomO även i ombudsmannens verksamhet mot diskrimineringpå grund av sexuell läggning på områden utanför arbetslivet.Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som yttrat sig har tillstyrkt ellerlämnat förslaget utan erinran. ombudsmän (),(JämO), Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO)och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) harframfört synpunkter bl.a. på den lagtekniska lösningen.Skälen för regeringens förslag: Som ovan har nämnts omfattarsekretessbestämmelsen i 9 kap. 21 § sekretesslagen hela Handikappombudsmannensverksamhet, men endast vissa delar av JämO:s, DO:s och HomO:s verksamhet.DO och HomO har framfört önskemål om att sekretess skall gälla i derasrespektive verksamhet utanför arbetslivet. Enligt ombudsmännen är nu gällandesekretesskydd inte tillräckligt med tanke på att de hanterar uppgifter som rörenskilds personliga och ekonomiska förhållanden även i sin övriga verksamhet.Det rör sig om läkarintyg och andra handlingar som innehåller uppgifter avkänslig natur. Det kan också gälla uppgifter om trakasserier som beror på etnisk tillhörighet eller sexuell läggning.Regeringen anser i likhet med ombudsmännen och remissinstanserna att det ärangeläget att ett adekvat sekretesskydd införs för känsliga uppgifter omenskildas personliga och ekonomiska förhållanden även i ombudsmännens verksamhet inom andra samhällsområden än arbetslivet och högskolan. Lagrådet har dockanfört betänkligheter mot promemorians och lagrådsremissens förslag till ändring i 9 kap. 21 §. Förslaget innebar, som ovan nämnts, att sekretess till skydd för enskild även skulle gälla i HomO:s verksamhet mot diskriminering på grund avsexuell läggning på andra områden av samhällslivet än i arbetslivet och ihögskolan, i JämO:s verksamhet för jämställdhet inom skolväsendet, högskolan,arbetsmarknadsutbildningen och andra utbildningsformer samt i DO:s verksamhetenligt lagen (1999:131) om Ombudsmannen mot etnisk diskriminering. Lagrådet har, mot bakgrund av tryckfrihetsförordningens krav på att begränsningar ioffentlighetsprincipen skall anges noga, anfört att det inte kan undvikas attgenerella begränsningar av det föreslagna slaget väcker betänkligheter. EnligtLagrådets uppfattning förtjänar frågan om den lämpliga utformningen av sekretess hos de särskilda ombudsmännen ytterligare överväganden.En parlamentarisk kommitté, utredningen (N 2002:06) En sammanhållendiskrimineringslagstiftning (Dir. 2002:11), har till uppgift att överväga engemensam lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertaletdiskrimineringsgrunder och samhällsområden. Kommittén skall bl.a. överväga hursekretesskyddet hos den eller de ombudsmannainstitutioner som kommittén föreslår skall utformas, både vad gäller skaderekvisit och sekretesskyddets utformning i övrigt. Kommittén skall redovisa uppdraget . Engenerell översyn av den sekretessreglering som avser ombudsmännens verksamhetkommer således att ske inom ramen för ovan nämnda utredning.I likhet med ombudsmännen anser regeringen att det är angeläget att ett adekvatsekretesskydd införs för känsliga uppgifter om enskildas personliga ochekonomiska förhållanden även i ombudsmännens verksamhet inom andrasamhällsområden än arbetslivet och högskolan. Regeringen delar dock Lagrådetsuppfattning att det är viktigt att inte sekretesskyddet ges en alltför generellutformning.Känsliga uppgifter om enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden påandra områden än i arbetslivet och högskolan förekommer främst i samband medrådgivning åt enskilda. Regeringen anser således att det framför allt är isådana ärenden det finns behov av ett sekretesskydd. Sekretesslagen förslås motdenna bakgrund ändras så att sekretessen hos JämO, DO och HomO skall gälla äveni ärenden som rör rådgivning åt enskild. Sekretessen skall, i likhet medsekretessen i dessa ombudsmäns övriga verksamhet, gälla med ett raktskaderekvisit, dvs presumtionen är att uppgifterna är offentliga. Förslaget fårses som en temporär lösning i avvaktan på behandlingen av de förslag som denovan nämnda utredningen kan komma att lägga.Om meddelarfrihetenI 16 kap. 1 § sekretesslagen finns bestämmelser som i vissa fall inskränkermeddelarfriheten, dvs. rätten enligt 1 kap. 1 § tredje styckettryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att lämnauppgift i vilket ämne som helst för publicering i de medier som de bådagrundlagarna omfattar. Meddelarfriheten är inte inskränkt när det gälleruppgifter som omfattas av sekretess enligt 9 kap. 21 § sekretesslagen. Någonanledning att inskränka meddelarfriheten med anledning av det utvidgadetillämpningsområdet för bestämmelsen som föreslås anser inte regeringenföreligga.10 Handlingsoffentlighet hos vissa organ med förvaltningsuppgifterRegeringens förslag: Handlingsoffentligheten utsträcks till att omfattaFöreningen i , Föreningen , Föreningen och , , Frökontrollen MellansverigeAktiebolag och . Stiftelsen ochRiksteatern skall inte längre omfattas av lagen (1992:318) om överlämnande avförvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde.Regeringens bedömning: , Föreningen , och bör inteomfattas av handlingsoffentligheten.Promemorians förslag och bedömning stämmer överens med regeringens.Remissinstanserna: Svenska Tonsättares Internationella Musikbyrå ()avstyrker förslaget i den del som avser och har efterfrågat en avvägningmellan allmänhetens intresse av insyn och de krav på myndighetshantering somblir följden av att tryckfrihetsförordningen och sekretesslagen skall tillämpaspå ett enskilt organ. Övriga remissinstanser som har yttrat sig över förslagettillstyrker eller har inget att invända mot det.BakgrundEnligt 1 kap. 8 § sekretesslagen skall det som föreskrivs itryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av allmänna handlingar hos enmyndighet i tillämpliga delar gälla också hos vissa andra organ. Vilka dessaorgan är anges i bilagan till sekretesslagen där det också anges vilkenverksamhet hos det enskilda organet som omfattas av handlingsoffentligheten.Följden av att ett organ förs in i sekretesslagens bilaga är inte bara atthandlingsoffentligheten blir tillämplig. Genom den lagtekniska konstruktionenblir också samtliga bestämmelser i 15 kap. sekretesslagen tillämpliga även hosdessa organ, trots att de inte är myndigheter. Regler om registrering ochdiarieföring blir alltså tillämpliga, liksom frågor om upplysningsplikt,förfarande vid utlämnande av allmänna handlingar och bestämmelser omöverklagande. En ytterligare konsekvens av regleringen är naturligtvis atteventuellt förekommande bestämmelser om sekretess blir tillämpliga i denverksamhet hos det enskilda organet som omfattas av handlingsoffentlighetenliksom bestämmelserna i arkivlagen (1990:782).Genom lagen (1992:318) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inomKulturdepartementets verksamhetsområde (nedan kallad överlämnandelagen) harförvaltningsuppgifter överlämnats till vissa enskilda organ. I samband med attdessa förvaltningsuppgifter har överlämnats har det i de flesta fall ävenbeslutats att handlingsoffentlighet skall gälla för de handlingar som hör tillden överlämnade verksamheten. Formellt har detta skett genom att det berördaorganet har tagits in i bilagan till sekretesslagen. Alla organ somförvaltningsuppgifter har överlämnats till enligt lagen finns dock inte upptagna i bilagan till sekretesslagen. har i en skrivelse tillKulturdepartementet aktualiserat frågan om handlingsoffentlighetens omfattningför dessa organ.Vidare har i skrivelser från och fråganom skall införas i bilagan tagits upp.Statens jordbruksverk och har även anfört att bör införas i bilagan.Skälen för regeringens förslag och bedömningOrgan som omfattas av överlämnandelagen och som bör omfattas avhandlingsoffentlighetFöreningen i (BUS) prövar, enligt 3 §överlämnandelagen, frågor om individuell fördelning av statliga medel till bild- och formkonstnärer för att deras verk som ägs av offentliga institutioner visas för allmänheten eller används på något annat allmännyttigt sätt. Dennabestämmelse trädde i kraft och var en följd av regeringensförslag att viss del av visningsersättningen åt bild- och formkonstnärer skullefördelas individuellt till ersättningsberättigade konstnärer (prop. 1996/97:3).Föreningen () skall enligt 4 § i överlämnandelagen pröva frågor om fördelning av statliga medel tillupphovsmän på musikområdet för utlåning av deras verk genom det allmännabiblioteksväsendet. Denna förvaltningsuppgift fick närförordningen (1998:1387) om fonogramersättning trädde i kraft. Genomförordningen infördes en ersättning till upphovsmän och utövande konstnärer förfolk- och skolbibliotekens utlåning av musikaliska verk på fonogram.Enligt 4 a § i överlämnandelagen prövar Föreningen och Musikers () frågor om fördelning av statliga medel tillutövande konstnärer på musikområdet. Pengarna utgör ersättning för utlåninggenom det allmänna biblioteksväsendet av verk som de har medverkat i. I likhetmed fick , som företräder de utövande konstnärernas upphovsrättsligarättigheter i övrigt på musikområdet, denna förvaltningsuppgift i samband medatt fonogramersättningen infördes den 1 januari 1999.Sveriges författarförbund har, förutom att utse och entlediga ledamöter ochsuppleanter i styrelsen för , enligt 15 § iöverlämnandelagen att pröva frågor om fördelning av statliga medel tillförfattare och översättare för utnyttjande av deras verk i form av talböcker och taltidningar. Medlen fördelas av till svenskaförfattare och översättare av sådana verk som enligt 17 § andra stycket lagen(1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk framställs somtalböcker eller ingår i taltidningar. Någon upphovsrättslig ersättning utgårinte för framställningen av talböcker. Av kulturpolitiska skäl får dock medel för att fördela som ersättning till upphovsmän.Samtliga ovan nämnda organ har tilldelats en förvaltningsuppgift genom att deskall fördela statliga medel till författare, konstnärer och musiker. En sådanförvaltningsuppgift innebär myndighetsutövning mot enskilda. Intresset av insyni denna verksamhet får anses vara lika stor oavsett vilken form som har valtsför verksamheten och den bör därför omfattas av handlingsoffentligheten.Föreningen i , Föreningen , Föreningen och och bör därför föras in i bilagan till sekretesslagen. Enligt regeringen finns det inget behov av sekretesskyddför uppgifter i dessa ärenden.Organ som omfattas av överlämnandelagen och som inte bör omfattas avhandlingsoffentlighet.Till Bokbranschens finansieringsinstitut () har enligt 1 § överlämnandelagenöverlämnats ansvaret att pröva frågor om katalogdatorstöd, kreditstöd ochsortimentsstöd samt utbildnings- och rådgivningsstöd till bokhandeln. Iparagrafen anges dessutom att den som hos finansieringsinstitutet har tagitbefattning med något av dessa ärenden inte obehörigen får röja vad han därvidhar fått veta om enskilds affärs- eller driftsförhållanden.Den 1 juli 1977 överlämnade regeringen till BFI att pröva frågor om kreditstödav statliga medel till bokhandeln genom lagen (1977:485) om tillfälligtöverlämnande av förvaltningsuppgift inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde. I propositionen (prop. 1976/77:81) betonades vikten av att ilagen ta in en bestämmelse om tystnadsplikt för den hos BFI som har tagitbefattning med ärende rörande statligt kreditstöd. Tystnadsplikten skulle gällauppgifter om affärs- eller driftsförhållanden.När BFI fick sitt nuvarande ansvar för fördelning av bokhandelsstödet togsbestämmelsen om överlämnande av förvaltningsuppgift in i den nuvarandeöverlämnandelagen. Bestämmelsen om tystnadsplikt behölls i enlighet med denursprungliga lydelsen.Institutet beslutar om fördelning av stödet enligt förordningen (1985:525) omstatligt stöd till bokhandeln. Stödet betalas dock ut av Kammarkollegiet. Dettainnebär att de beslut av BFI som skall ligga till grund för utbetalningen kommer att omfattas av handlingsoffentlighet hos kollegiet, när besluten kommit indit.Frågan om utökad handlingsoffentlighet när det gäller fördelning av allmännamedel i form av statligt stöd till näringslivet behandlades av regeringen isamband med ett förslag till ändring av sekretesslagen 1987 (prop. 1986/87:151s. I propositionen konstaterade regeringen att hänsynen till enskildasaffärsintressen skulle innebära att man måste införa en mycket långtgåendesekretess. Denna skulle medföra att offentligheten skulle begränsas kraftigteller rentav upphävas helt. Det borde inte komma i fråga att införaoffentlighetsprincipen i sådana fall där man redan på förhand kan se att dettainte skulle få någon praktisk betydelse. Regeringen förordade därför attoffentlighetsprincipen inte skulle gälla i verksamheten hos BFI. hadeinget att invända mot denna bedömning (bet. 1987/88:KU36, rskr. 1987/88:290).Med hänsyn till den utformning som bestämmelsen om BFI har i överlämnandelagenoch då det saknas anledning att göra någon annan bedömning än den som gjordes isamband med införandet av den utökade handlingsoffentligheten bör enligtregeringens mening verksamheten i bolaget inte omfattas avhandlingsoffentlighet. Remissinstanserna har inte heller gjort någon annanbedömning.När det gäller Föreningen , ochSvenska gruvföreningen så har även dessa organ anförtrotts vissaförvaltningsuppgifter som består i att utse och entlediga vissa ledamöter iolika sammanhang. I den nämnda propositionen bedömdes uppgifter av detta slagofta vara en så begränsad del av det berörda organets verksamhet att den inteborde omfattas av handlingsoffentlighet. Enligt regeringen finns det ingenanledning att göra någon annan bedömning i dag.Organ som inte längre bör omfattas av bestämmelser om överlämnande avförvaltningsuppgifterEnligt 8 § i överlämnandelagen prövar Stiftelsen frågor om statsbidrag och förlusttäckningsgarantier av statliga medel till regionala ochlokala musikaktiviteter samt om statsbidrag till svenska musikersutlandsverksamhet. Rikskonserter prövar emellertid inte dessa frågor i dag.Eftersom någon förvaltningsuppgift inte heller på annat sätt har överlämnatstill stiftelsen bör den bestämmelse som rör Rikskonserter i överlämnandelagenupphöra att gälla.Enligt 13 § i överlämnandelagen prövar (f.d. Svenska )frågor om statsbidrag till finsk amatörteaterverksamhet i . Statenskulturråd övertog emellertid denna uppgift (jfr prop.1992/93:100). Eftersom någon annan förvaltningsuppgift inte har överlämnats till teatern bör även den bestämmelse i överlämnandelagen som rör Riksteaternupphöra att gälla.Frökontrollen AktiebolagEnligt 14 § utsädesförordningen (2000:1330) får utsäde certifieras avUtsädeskontrollen eller, i fråga om annat utsäde än potatis, av sådan juridiskperson som har förklarat behörig att certifiera utsäde.Frökontrollen Aktiebolag är en sådan juridisk person somJordbruksverket med stöd av nämnda bestämmelse har förklarat behörig attcertifiera utsäde. och har aktualiseratfrågan om bolaget bör föras in i bilagan till sekretesslagen.Certifiering av utsäde utgör myndighetsutövning mot enskild. Sådan verksamhetbör i princip omfattas av handlingsoffentlighet.Enligt 8 kap. 6 § sekretesslagen, 2 § sekretessförordningen och p 66 i bilagantill sekretessförordningen gäller sekretess i statliga myndigheters verksamhetsom består i bl.a. utredning, tillståndsgivning och tillsyn enligt bl.a.utsädeslagstiftningen och växtskyddslagstiftningen dels för uppgift om enenskilds affärs- eller driftförhållanden, uppfinningar eller forskningsresultatom det kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs (raktskaderekvisit), dels för uppgift om andra ekonomiska eller personligaförhållanden för den som har trätt i affärsförbindelse eller liknandeförbindelse med den som är föremål för myndighetens verksamhet (absolutsekretess). Sekretessen gäller dock inte beslut i ärenden. Eftersom sekretessenför uppgifter om enskilds affärs- eller driftförhållanden gäller med ett raktskaderekvisit är presumtionen att dessa uppgifter är offentliga. .Ett införande av i bilagan tillsekretesslagen innebär att bolaget jämställs med myndighet vid tillämpning av 2kap. TF och sekretesslagen. Med anledning härav kommer det att åligga bolagetatt tillämpa ovan angivna bestämmelser. Något ytterligare behov av sekretess för uppgifter som förekommer i certifieringsärenden har inte framkommit.Mot bakgrund av vad som har anförts ovan finner regeringen att bör föras in i bilagan till sekretesslagen såvitt avser bolagets verksamhet med certifiering av utsäde.Svenska KennelklubbenEnligt 2 § lagen (2000:537) om märkning och registrering av hundar skall ägaren av en hund låta registrera sitt ägarskap i ett för landet centralt register.Enligt 5 § samma lag får regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,, besluta att överlåta driften av registret till en annanmyndighet eller till en organisation. I lagstiftningsärendet uttalade Lagrådetatt det förutsatte att registret skulle vara offentligt även om det skulle komma att föras av ett privaträttsligt organ. Regeringen anförde att regeringen, omdriften av registret skulle överlåtas till ett privaträttsligt organ, hade föravsikt att föreslå att organet och dess registerverksamhet skulle föras in ibilagan till sekretesslagen (prop. 1999/2000:76 s 14). har medstöd av 6 § förordningen (2000:538) om märkning och registrering av hundar,numera ersatt av förordningen (2002:7) om märkning och registrering av hundar,överlåtit driften av registret till Svenska Kennelklubben.Uppgiften att driva registret innefattar myndighetsutövning mot enskild. Medhänsyn härtill och till registrets ändamål och funktion för identifiering avhundar och dess ägare bör registret vara offentligt. bördärför föras in i bilagan till sekretesslagen såvitt avser driften av registret.Frågan är då om det förekommer uppgifter i registret som är så pass känsliga att de bör omfattas av sekretess. Enligt 4 § första stycket 3 förordningen (2002:7) om märkning och registrering av hundar skall hundägarens personnummer, namn,adress och telefonnummer anges i anmälan om registrering av hunden. Uppgifter om adress eller telefonnummer betraktas i normala fall som harmlösa uppgifter förvilka sekretess inte gäller. Det finns dock fall där även sådana uppgifter kanomfattas av sekretess, t.ex. om någon är utsatt för personförföljelse.