prop · GP0397 · 2002-02-14 00:00:00 — Regeringens proposition2001/02:97Lag om förbud mot diskriminering av deltids-arbetande arbetstagare ocharbetstagare medtidsbegränsad anställning, m.m.Prop.2001/02:97Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.Stockholm den 14 februari 2002Göran ()Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås en ny lag om förbud mot diskriminering avdeltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning.Lagen har till ändamål att motverka diskriminering av deltidsarbetandearbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning när det gäller löne- och andra anställningsvillkor.Den föreslagna lagens förbud mot diskriminering omfattar direkt och indirektdiskriminering. Reglerna anknyter till form och innehåll till jämställdhetslagen och andra svenska lagar med förbud mot diskriminering i arbetslivet.Genom förslaget genomförs två EG-direktiv i . Dessa är rådets direktiv97/81/EG av om ramavtalet om deltidsarbete undertecknat avEFS, UNICE och CEEP och direktivet 1999/70/EG av om ramavtaletom visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP.I propositionen föreslås också ändringar av följdkaraktär i lagen (1974:371) omrättegången i arbetstvister och i sekretesslagen (1980:100).Lagarna föreslås träda i kraft den 1 juli 2002.I propositionen föreslås också att godkänner () konvention (nr 175) om deltidsarbete.Innehållsförteckning1 Förslag till riksdagsbeslut 42 Lagtext 52.1 Förslag till lag om förbud mot diskriminering av deltidsarbetandearbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning 52.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången iarbetstvister 72.3 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 83 Ärendet och dess beredning 94 Deltidsdirektivet och visstidsdirektivet - tillkomst och innehåll104.1 Direktivens tillkomst 104.2 Direktivens huvudsakliga innehåll 115 Gällande rätt 135.1 Lagstiftning 145.1.1 Deltidsarbete 145.1.2 Tidsbegränsade anställningar 155.2 Kollektivavtal 185.3 Regler som kan åberopas mot diskriminering 196 Allmänna utgångspunkter 227 En ny lag om förbud mot diskriminering 257.1 Behovet av lagstiftning 257.2 Några utgångspunkter för diskrimineringsförbudets utformning 297.3 Förbudet skall skydda deltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning 347.4 Förbudet skall gälla i fråga om anställningsvillkor 367.5 Förbudet skall gälla direkt och indirekt diskriminering 38Direkt diskriminering 39Indirekt diskriminering 427.6 Bevisfrågor 447.7 Påföljder 467.8 Rättegången, preskription och sekretess 478 Övriga frågor i direktiven Ikraftträdande 5610 konvention om deltidsarbete 5611 Konsekvenser 5812 Författningskommentar 6112.1 Förslaget till lag om förbud mot diskriminering av deltidsarbetandearbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning 6112.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången iarbetstvister 6612.3 Förslaget till ändring i sekretesslagen (1980:100) 66Bilaga 1 Rådets direktiv /81/EG av omramavtalet om deltidsarbete undertecknat avUNICE, CEEP och EFS 67Bilaga 2 Rådets direktiv /70/EG av om ramavtalet omvisstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP 73Bilaga 3 Sammanfattning av promemorian Genomförande av deltids- ochvisstidsdirektiven (Ds 2001:6) 79Bilaga 4 Promemorians lagförslag 80Bilaga 5 konvention (nr 175) om deltidsarbete 84Bilaga 6 Förteckning över remissinstanser 93Bilaga 7 Lagrådsremissens lagförslag 94Bilaga 8 Lagrådets yttrande 98Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1031Förslag till riksdagsbeslutRegeringen föreslår att riksdagendels antar regeringens förslag till1. lag om förbud mot diskriminering av deltidsarbetande arbetstagare ocharbetstagare med tidsbegränsad anställning,2. lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister,3. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),dels godkänner Internationella arbetsorganisationens () konvention (nr 175)om deltidsarbete.2LagtextRegeringen har följande förslag till lagtext.2.1 Förslag till lag om förbud mot diskriminering av deltidsarbetandearbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställningHärigenom föreskrivs1 följande.Lagens ändamål1 § Denna lag har till ändamål att motverka diskriminering avdeltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning när det gäller löne- och andra anställningsvillkor.Definition2 § Med deltidsarbetande arbetstagare avses en arbetstagare vars normalaarbetstid eller en annan period kortare än understiger den normala arbetstiden för en jämförbar arbetstagare som enligt avtal eller laganses arbeta heltid.Förbud mot diskrimineringDirekt diskriminering3 § En arbetsgivare får inte missgynna en deltidsarbetande arbetstagare eller en arbetstagare med tidsbegränsad anställning genom att tillämpa mindreförmånliga löne- eller andra anställningsvillkor än arbetsgivaren tillämpareller skulle ha tillämpat för arbetstagare i en likartad situation som arbetarheltid respektive har en tillsvidareanställning, om inte arbetsgivaren visar att missgynnandet saknar samband med den missgynnades deltidsarbete ellertidsbegränsade anställning.Förbudet gäller inte om tillämpningen av villkoren är berättigad av sakligaskäl.Indirekt diskriminering4 § En arbetsgivare får inte missgynna en deltidsarbetande arbetstagare eller en arbetstagare med tidsbegränsad anställning genom att tillämpa löne- ellerandra anställningsvillkor som framstår som neutrala men som i praktiken särskilt missgynnar deltidsarbetande eller arbetstagare med tidsbegränsad anställning.Detta gäller dock inte om tillämpningen av villkoren kan motiveras av ettberättigat mål och medlen är lämpliga och nödvändiga för att uppnå målet.PåföljderOgiltighet m.m.5 § Ett avtal är ogiltigt i den utsträckning det föreskriver eller medgersådan diskriminering som är förbjuden enligt denna lag.6 § Om en arbetstagare diskrimineras genom en bestämmelse i ett avtal medarbetsgivaren på något sätt som är förbjudet enligt denna lag, skallbestämmelsen jämkas eller förklaras ogiltig om arbetstagaren begär det. Harbestämmelsen sådan betydelse för avtalet att det inte skäligen kan krävas attdetta i övrigt skall gälla med oförändrat innehåll, får avtalet jämkas även iannat hänseende eller i sin helhet förklaras ogiltigt.Om en arbetstagare diskrimineras på något sätt som är förbjudet enligt denna lag genom att arbetsgivaren säger upp ett avtal eller vidtar en annan sådanrättshandling, skall rättshandlingen förklaras ogiltig om arbetstagaren begärdet.Första och andra styckena gäller inte om 5 § är tillämplig.Skadestånd7 § Om en arbetstagare diskrimineras genom att arbetsgivaren bryter motförbuden i 3 eller 4 §, skall arbetsgivaren betala skadestånd till arbetstagaren för den förlust som uppkommer och för den kränkning som diskrimineringeninnebär.Om det är skäligt kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort.Rättegången8 § Mål enligt denna lag skall handläggas enligt lagen (1974:371) omrättegången i arbetstvister.9 § När någon för talan enligt denna lag skall 64-66 och 68 §§ lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet tillämpas med den skillnaden att dentidsfrist som anges i 66 § första stycket första meningen skall vara tvåmånader.Denna lag träder i kraft den 1 juli 2002.2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången iarbetstvisterHärigenom föreskrivs att 1 kap. 3 § lagen (1974:371) om rättegången iarbetstvister skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse1 kap.3 §2Tvist som skall handläggas enligt denna lag får i stället genom avtal hänskjutas till avgörande av skiljemän. Detta gäller dock inte fall som avses i 31 §första eller tredje stycket lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet.Inte heller får avtal som före tvistens uppkomst träffats om att tvisten skallavgöras av skiljemän utan förbehåll om rätt för parterna att klandraskiljedomen, göras gällande i tvist om föreningsrätt eller i tvist enligt1. jämställdhetslagen (1991:433),2. lagen (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet,3. lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer medfunktionshinder, eller4. lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund avsexuell läggning.Tvist som skall handläggas enligt denna lag får i stället genom avtal hänskjutas till avgörande av skiljemän. Detta gäller dock inte fall som avses i 31 §första eller tredje stycket lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet.Inte heller får avtal som före tvistens uppkomst träffats om att tvisten skallavgöras av skiljemän utan förbehåll om rätt för parterna att klandraskiljedomen, göras gällande i tvist om föreningsrätt eller i tvist enligt1. jämställdhetslagen (1991:433),2. lagen (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet,3. lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer medfunktionshinder,4. lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund avsexuell läggning, eller5. lagen (2002:000) om förbud mot diskriminering av deltidsarbetandearbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning.Denna lag träder i kraft den 1 juli 2002.2.3Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)Härigenom föreskrivs att 9 kap. 20 § sekretesslagen (1980:100) skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse9 kap.20 §3Sekretess gäller hos domstol, för uppgift om enskilds personliga ellerekonomiska förhållanden om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs,1. i mål om kollektivavtal,2. i mål om tillämpningen av lagen (1982:80) om anställningsskydd, lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, 31-33 §§ lagen (1994:260) omoffentlig anställning, 4-11 §§ lagen (1994:261) om fullmaktsanställning, 15-28§§ jämställdhetslagen (1991:433), 8-20 §§ lagen (1999:130) om åtgärder motetnisk diskriminering i arbetslivet, 3-16 §§ lagen (1999:132) om förbud motdiskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder, 3-15 §§ lagen(1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuellläggning och 6-11 §§ samt 13 § lagen (2001:1286) om likabehandling av studenteri högskolan.Sekretess gäller hos domstol, för uppgift om enskilds personliga ellerekonomiska förhållanden om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs,1. i mål om kollektivavtal,2. i mål om tillämpningen av lagen (1982:80) om anställningsskydd, lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, 31-33 §§ lagen (1994:260) omoffentlig anställning, 4-11 §§ lagen (1994:261) om fullmaktsanställning, 15-28§§ jämställdhetslagen (1991:433), 8-20 §§ lagen (1999:130) om åtgärder motetnisk diskriminering i arbetslivet, 3-16 §§ lagen (1999:132) om förbud motdiskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder, 3-15 §§ lagen(1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuellläggning, 6-11 och 13 §§ lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter ihögskolan samt 3-7 §§ lagen (2002:000) om förbud mot diskriminering avdeltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning.I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst tjugo år.Denna lag träder i kraft den 1 juli 2002.3Ärendet och dess beredningEuropeiska unionens råd har antagit direktivet 97/81/EG av den 15 december 1997om ramavtalet om deltidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP(deltidsdirektivet; EGT L 14, 20.1.1998, s. 14, Celex 397L0081). Rådet har också antagit direktivet 1999/70/EG av om ramavtalet omvisstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP (visstidsdirektivet; EGT L175, 10.7.1999, s. 43, Celex 31999L0070). Svensk version av direktiven finns ibilaga 1 och 2.Som ett led i beredningen av ärendet om genomförande av direktiven i har dåvarande , numera , haftsamrådsmöten med representanter från i (LO),(), (), (),(AgV), () och (). Samrådsmöten där parterna lämnat synpunkter på direktivensgenomförande har hållits och angående deltidsdirektivet och angående visstidsdirektivet.Därefter har departementspromemorian Genomförande av deltids- ochvisstidsdirektiven (Ds 2001:06) upprättats inom . Ipromemorian föreslås en ny tvingande lag om förbud mot diskriminering avdeltidsarbetande och visstidsanställda. Dessutom föreslås ändringar iarbetstvistlagen och sekretesslagen. En sammanfattning av promemorian finns ibilaga 3. Promemorians lagförslag finns i bilaga 4.I promemorian behandlas vidare frågan om bör tillträda () konvention nr 175 om deltidsarbete. Konventionenfinns i bilaga 5.Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. Remissyttrandena finns att tillgå i (dnrN2001/1988/ARM).LagrådetRegeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över delagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Regeringen har delvis följt Lagrådets förslag, dock inte förslaget att ersätta ordet"diskriminering" med "särbehandling" och i fråga om indirekt diskriminering ochbevislättnad för arbetstagare. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 7.2,7.3, 7.5, 7.6 och 7.7 samt i författningskommentaren. Dessutom har vissaredaktionella ändringar gjorts i propositionens lagförslag.4 Deltidsdirektivet och visstidsdirektivet - tillkomst och innehåll4.1 Direktivens tillkomstSom ett led i genomförandet av gemenskapens stadga om arbetstagaresgrundläggande sociala rättigheter presenterade kommissionen tre olikaförslag till direktiv om förhållandena för deltids- och visstidsanställdaarbetstagare ("atypiska arbetstagare"). Ett av förslagen antogs genområdets direktiv /383/EEG av om komplettering av åtgärdernaför att främja förbättringar av säkerhet och hälsa på arbetsplatsen förarbetstagare med tidsbegränsat anställningsförhållande eller tillfälligtanställningsförhållande.De två övriga direktivförslagen som kommissionen presenterade rörde förbättringav arbetsvillkoren för deltids- respektive visstidsanställda. Förslagendiskuterades i rådet vid åtskilliga tillfällen utanresultat. Kommissionen beslöt därför att samråda med arbetsmarknadens parter omden möjliga inriktningen av en gemenskapsåtgärd på området enligt avtalet omsocialpolitik som var slutet enligt protokoll nr 14 om socialpolitik. Den 19juni 1996 meddelade de branschövergripande organisationerna på europanivå UNICE, CEEP och EFS att de avsåg att inleda förhandlingar, i första hand omdeltidsarbete. Organisationernas förkortningar står för Samarbetsorganisationenför europeiska arbetsgivareföreningar och industriförbund (UNICE), Europeisktcentrum för offentliga affärsverk och företag (CEEP) och ().Förhandlingarna avslutades med att ett ramavtal om deltidsarbete slöts mellanorganisationerna . Parterna överlämnade därefter avtalet tillkommissionen med begäran om att det skulle genomföras genom ett rådsbeslut ienlighet med artikel 4.2 i avtalet om socialpolitik.Kommissionen lade fram ett förslag till direktiv som syftade till att genomföradet ramavtal om deltidsarbete som träffats av de branschövergripandeorganisationerna. Vid ministerrådsmötet antogsdeltidsdirektivet.I mars 1998 meddelade organisationerna att de avsåg att inleda förhandlingar omvisstidsarbete. träffade parterna ett ramavtal omvisstidsarbete. Även detta avtal överlämnades till kommissionen med begäran omatt det skulle genomföras genom ett rådsbeslut i enlighet med avtalet omsocialpolitik. Vid ministerrådsmötet antogs visstidsdirektivet.4.2 Direktivens huvudsakliga innehållDe båda direktiven är utformade på likartat sätt. De inledande ingresserna anger rådets utgångspunkter och direktivens rättsliga grund. Därpå följer ett fåtalartiklar som närmast är av formell art.Syftet med direktiven är att genomföra de ramavtal om deltids- respektivevisstidsarbete som ingåtts mellan arbetsmarknadens parter på europanivå.I ingressen, skäl 16 i deltidsdirektivet och 17 i visstidsdirektivet,konstateras att där ramavtalet saknar begreppsdefinitioner har medlemsstaternamöjlighet att definiera dessa begrepp i enlighet med nationell lagstiftningeller nationell praxis och i enlighet med liknande begrepp i andra direktiv pådet sociala området. Definitionerna får dock inte strida mot innehållet iramavtalet.Av artikel 2 i respektive direktiv, som behandlar genomförandetidpunkten avdirektiven, framgår att medlemsstaterna är skyldiga att vidta alla nödvändigaåtgärder för att när som helst kunna garantera de resultat som åläggs genomdirektivet.I övrigt återfinns de egentliga materiella bestämmelserna i ramavtalen, dvs. irespektive bilaga till direktiven.RamavtalenRamavtalen som parterna på europanivå träffat innehåller dels en inledning ochett avsnitt med allmänna överväganden, dels klausuler som utgör självaavtalstexten.I inledningen uttrycker parterna en önskan om att de skall få tillfälle attyttra sig när det gäller frågor om tolkning av avtalen på europanivå. Iinledningen till ramavtalet om visstidsarbete framgår att avtalet gäller allavisstidsanställda med undantag för personal inhyrd frånpersonaluthyrningsföretag. Där uppmanas också medlemsstaterna att samråda medarbetsmarknadens parter innan initiativ tas till ny lagstiftning.I avsnittet allmänna överväganden anges att avtalen överlämnar åtmedlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att bestämma det sätt på vilket deallmänna principerna, minimikraven och bestämmelserna skall tillämpas för attsituationen i varje medlemsstat skall kunna tas i beaktande. Där anges också att avtalen tar hänsyn till behovet av att undvika att införa förpliktelser som kan motverka etablering och utveckling av små och medelstora företag. Vidareframhålls att arbetsmarknadens parter är bäst lämpade att finna lösningar sommotsvarar både arbetsgivarnas och arbetstagarnas behov och att parterna därförbör ges en speciell roll vid genomförandet och tillämpningen av avtalet.Av klausul 1 i respektive ramavtal framgår syftet med avtalen. Där anges attsyftet är att säkerställa principen om icke-diskriminering och att förbättrakvalitén på deltids- respektive visstidsarbete. Syftet med ramavtalet omdeltidsarbete är dessutom att underlätta utvecklingen av deltidsarbete påfrivillig grund och att bidra till en flexibel organisering av arbetstiden påett sätt som tar hänsyn till både arbetsgivares och arbetstagares behov. om visstidsarbete är syftet även att förhindra missbruk som uppstårgenom på varandra följande anställningar.Vilka som omfattas av ramavtalen framgår av klausul 2. Avtalen omfattardeltidsarbetande respektive visstidsanställda med ett anställningsförhållandesom regleras av lag, kollektivavtal eller praxis i medlemsstaterna. Det finnsvisst utrymme för arbetsmarknadens parter eller för medlemsstaterna, eftersamråd arbetsmarknadens parter, att göra undantag från ramavtalens omfattning. I fråga om deltidsdirektivet får på objektiva grunder deltidsarbetande medtillfällig anställning undantas. Vad gäller visstidsdirektivet får inledandeyrkesutbildningar och lärlingsutbildningar samt anställningsavtal som ingåttsinom ramen för särskild offentlig eller offentligt finansierad utbildning ochyrkesomskolning undantas.Klausul 4 innehåller principen om icke-diskriminering vars genomförande är ettav syftena med ramavtalen. Principen innebär att anställningsvillkoren fördeltids- respektive visstidsarbetande inte skall vara mindre förmånliga än förjämförbara heltidsarbetande eller tillsvidareanställda enbart på grund av att de arbetar deltid respektive har en visstidsanställning, om det inte kan motiveras med objektiva skäl. för klausul 4 skallarbetsmarknadens parter eller medlemsstaterna i samråd med arbetsmarknadensparter besluta om. Det skall ske med beaktande av EG-rätten, nationelllagstiftning, kollektivavtal och praxis. Om det finns objektiva skäl är dettillåtet att ha krav på viss anställningstid för att kvalificera sig tillsärskilda anställningsvillkor. Enligt deltidsdirektivet kan rätten tillsärskilda anställningsvillkor även vara beroende av arbetstid eller lönevillkor.Definitioner av begreppen deltidsarbetande och visstidsanställd samt jämförbarheltidsarbetande respektive tillsvidareanställd finns i klausul 3. Meddeltidsarbetande avses den vars normala arbetstid, beräknad på veckobasis ellersom ett genomsnitt , understiger den normalaarbetstiden för en jämförbar heltidsarbetande. Med visstidsanställd avses enperson med anställningsavtal vars längd fastställts på objektiva grunder somtill ett visst datum, till dess att en uppgift har utförts eller med anledningav en särskild händelse. Med jämförbar heltidsarbetande respektivetillsvidareanställd avses en anställd som på samma arbetsplats utför samma eller liknande arbetsuppgifter med beaktande av kvalifikationer och kunskaper.Uppräkningen av vilka faktorer som kan beaktas vid bedömningen om det är enjämförbar heltidsarbetande är inte uttömmande i deltidsdirektivet, till skillnad från visstidsdirektivet. I deltidsdirektivet kan bl.a. också anställningstidenvara en faktor som kan beaktas. Om det inte finns någon jämförbarheltidsarbetande eller tillsvidareanställd skall jämförelsen göras med hjälp avtillämpligt kollektivavtal eller om något sådant inte finns i enlighet mednationell lag, nationella kollektivavtal eller nationell praxis.Klausul 5 i respektive ramavtal innehåller, i likhet med klausul 4, bestämmelser som är kopplade till syftet med avtalen. I deltidsdirektivet är klausulen ihuvudsak inte tvingande utan uppställer ett flertal bestämmelser som bör beaktas eller som arbetsgivaren så långt som möjligt bör ta hänsyn till. Punkt 1hänvisar till avtalets syfte och principen om icke-diskriminering och anger attmedlemsstaterna efter samråd med arbetsmarknadens parter bör undersöka om detfinns rättsliga eller administrativa hinder för deltidsarbete. Parterna uppmanas dessutom att identifiera och undersöka andra hinder som kan begränsamöjligheterna att arbeta deltid. När det är lämpligt bör dessa hinderundanröjas. Punkt 2 är en tvingande bestämmelse och enligt den skall en vägranatt övergå från heltid till deltid eller vice versa inte utgöra saklig grund för uppsägning. Punkt 3 ställer krav på arbetsgivaren att så långt som möjligt tahänsyn till arbetstagares önskemål om att få övergå från heltid till deltideller vice versa och att öka sin arbetstid. Arbetsgivaren skall dessutom så vitt det är möjligt upplysa om tillgängliga deltids- och heltidsarbeten inomföretaget samt underlätta övergång till deltidsarbete och möjligheten fördeltidsarbetande att genomgå yrkesutbildning. Vidare skall de organisationer som representerar arbetstagarna på lämpligt sätt hållas informerade omdeltidsarbete inom företaget.Klausul 5 i visstidsdirektivet innehåller bestämmelser för att förhindramissbruk genom användandet av på varandra följande visstidsanställningar.Medlemsstaterna åläggs att efter samråd med arbetsmarknadens parter och där detinte finns likvärdiga lagliga åtgärder för att förhindra missbruk införa eneller flera bestämmelser som räknas upp i avtalet. Det är bestämmelser omobjektiva grunder för förnyad visstidsanställning, om en övre sammanlagdtidsgräns för flera på varandra följande visstidsanställningar eller om hurmånga gånger en visstidsanställning får förnyas.I visstidsdirektivet finns i klausul 6 och klausul 7 bestämmelser om information om anställningstillfällen samt information och samråd. Enligt klausul 6 skallarbetsgivaren informera visstidsanställda om lediga tjänster i företaget ellerpå arbetsplatsen för att garantera att dessa arbetstagare har samma möjlighetsom andra arbetstagare att få en tillsvidareanställning.