prop · GQ031 · 2002-10-08 00:00:00 — Flertalet av för- slagen kommer dock inte att påverka statsin- täkterna. I detta avsnitt redovisas de offentlig-finan- siella effekterna av de förslag till förändrade skatteregler som lämnas eller aviseras i denna proposition. Budgeteffekter för 20032004 redovisas i tabell 8.7. Fyra olika typer av effekter redovi- sas. Först anges bruttoeffekterna som beskri- ver den statiskt beräknade förändringen i in- täkterna från den skatt som regeländringen avser (räknat på helår) utan beaktande av eventuella indirekta effekter. Därefter redovisas kalenderårseffekten på statsbudgeten för år 2003-2004. Denna redo- visning sker i kassamässiga termer, vilket in- nebär att olika slag av uppbördsförskjutningar i skatte- och avgiftsuttaget beaktas. Sådana förskjutningar förekommer i olika stor ut- sträckning och med olika tidsprofil för olika skatter. En kassamässig redovisning är bland annat av betydelse vid beräkningen av statens lånebehov. Vid en bedömning av de kortsiktiga eko- nomiska effekterna av olika åtgärder är den periodiserade nettoeffekten för den konsoli- derade offentliga sektorn mest relevant. I den periodiserade redovisningen förläggs föränd- ringar i skatte- och avgiftsintäkter till det in- komstår skatten eller avgiften avser. Vidare har i nettoeffekten även tagits hänsyn till olika slag av indirekta effekter på skatteintäkterna i stort och på offentliga utgifter. Den periodi- serade nettoeffekten redovisas också för åren 20032004. Slutligen redovisas den varaktiga nettobud- geteffekten för varje åtgärd. Den ger ett mått på den långsiktiga kostnaden för offentlig sektor av de olika åtgärderna. Avvikelser mel- lan varaktiga effekter och de periodiserade årseffekterna beror bl.a. på fördröjd övervält- ring av vissa skatter på andra skattebaser. Vid temporära åtgärder utgörs den varaktiga ef- fekten av räntan på nuvärdet av framtida sal- doförändringar. Den inkomstberäkning som re- dovisas i kapitel 5 baseras både på de förslag till förändrade skatteregler som presenterats här och på bedömningar av den ekonomiska utvecklingen. Där redovisas inkomsterna i nominella termer. De offenlig-finansiella ef- fekterna av de olika förslagen som redovisas i detta avsnitt har däremot beräknats utifrån priser och volymer. Förslaget om att låta det fasta beloppet om vid beskattningen av förvärvsinkoms- ter utgöra en skatt beräknas försvaga statsbudgeten med 2003. Förslaget att förlänga det tillfälliga syssel- sättningsstödet till kommuner och landsting med beräknas försvaga statsbudgeten med 2003 och 2004. Den beräknade budgeteffekten av förslaget om förlängning av övergångsbestämmelserna avseende beskattning av sjömän i det nordiska skatteavtalet är försumbar. De föreslagna åtgärderna inom ramen för grön skatteväxling har en total om- slutning på i periodise- rade nettotermer. Förslaget om höjda grund- avdrag beräknas ge en varaktig nettobudgetförsvagning med samma belopp . På grund av uppbördsförskjut- ningar blir dock den kassamässiga effekten för staten något lägre 2003. Kostnaden för den föreslagna höjningen finansieras genom en höjning av koldioxidskatten , vilket ger en periodiserad nettoförstärkning av den offentliga sektorns budget med 0,74 mil- jarder kronor . Vidare ger den före- slagna höjningen av energiskatten på el en pe- riodiserad nettoförstärkning på . Förslaget om en höjning av avfallsskatten med per ton ger en periodiserad nettoförstärkning på 0,27 miljar- der kronor och förslaget om höjd skatt på na- turgrus ger en budgetförstärkning på . De föreslagna förändringarna i reglerna av- seende beskattning av bränslen och el som an- vänds i kraftvärmeverk beräknas sammantaget medföra ökade punktskatteintäkter på . Till följd av indirekta effek- ter på intäkterna från bolagsskatten bedöms den periodiserade nettobudgetförstärkningen för den konsoliderade offentliga sektorn uppgå till totalt . Försla- get om sänkt skatt för bränslen som används för värmeproduktion i kraftvärmeverk beräk- nas ge en nettoförsvagning av den offentliga sektorns budget om knappt 0,3 miljarder kro- nor i periodiserade termer. Denna förändring uppvägs dock av förslaget om tvingande regler för beräkning av bränsleförbrukningens fördel- ning mellan el- respektive värmeproduktion. De föreslagna reglerna beräknas medföra en nettobudgetförstärkning på 0,2 miljarder kro- nor . Därtill kommer effekten av att slopa avdraget för energiskatt på internförbru- kad el. Det beräknas medföra en nettobud- getförstärkning på knappt 0,4 miljarder kro- nor. Den föreslagna förlängningen av begräns- ningsregeln avseende koldioxiduttaget för kalk- och cementbranscherna m.m. beräknas medföra en obetydlig offentlig-finansiell budgeteffekt. Detta gäller även förslaget om direktavdrag för sluttäckningsmaterial. Den offentlig-finansiella effekten av skatte- strategin för alternativa drivmedel redovisades i budgetpropositionen . De har därför redan beaktats i de intäktsberäkningar som redovisas i kapitel 5 i denna proposition. Det gäller även effekten av ändrade regler för pri- vatinförsel av vissa alkoholdrycker. Förslaget om en minimipunktskatt på ciga- retter beräknas ge en nettobudgetförstärkning på i periodiserade termer . Av detta belopp utgör ökade mervärdesskatte- intäkter. Till följd av de indirekta effekter som uppstår till följd av skattehöjningens inverkan på konsumentprisindex blir dock den varak- tiga nettoeffekten något mindre. Förslag i andra propositioner De förändringar i beskattningen av kapital- vinster på näringsbetingade andelar som re- geringen avser att föreslå under vå- ren 2003 beräknas inte påverka statsbudgeten . För en skattelättnad för vissa bygg- tjänster föreslår regeringen att ett utrymme på , räknat som helårseffekt, avsätts i budgeten . En sådan skatte- reduktion förväntas dock ge full offentlig-fi- nansiell effekt först . förutsätts endast en fjärdedel av helårs- effekten tas i anspråk. Således föreslår reger- ingen att en ram på av- sätts i budgeten för detta ändamål. Samlade effekter av skatteåtgärderna Sammantaget medför de här redovisade åt- gärderna en nettoförstärkning av budgeten för offentlig sektor 2003 på i periodiserade termer. Den varaktiga budgeteffekten är dock marginell. , då den fulla kalen- derårseffekten av skattelättnaden för vissa byggtjänster ingår, består den samlade netto- effekten av en försvagning av den offentliga sektorns budget på drygt 1,3 miljarder kro- nor. För statsbudgeten innebär de här Tabell 8.8 Budgeteffekter av åtgärder på skatteområdet i BP 2003 m.m. Bruttoeffekter, kassamässiga effekter för statsbudgeten och periodiserade nettoeffekter för offentlig sektor år 2003-2004 samt varaktiga effekter för offentlig sektor 1/1 2003 -1,30 -1,30 1/1 2003 -3,10 -2,30 -0,70 1/1 2003 -2,60 -2,38 -2,60 -2,60 -2,60 -2,60 1/1 2003 Höjd energiskatt på el med 1/1 2003 1/1 2003 Höjd skatt på naturgrus 1/1 2003 Ändrade regler för kraftvärmeverk, 1/1 2003 tvingande regler för proportionering 1/1 2003 sänkt skatt för bränslen 1/1 2003 -0,38 -0,35 -0,28 -0,28 -0,28 -0,28 slopat avdrag internförbrukad el 1/1 2003 2 1/3 2003 -3,60 -2,51 Förslag i andra propositioner Skattelättnad för vissa byggtjänster -1,78 -0,30 -1,78 -0,44 -1,78 -0,35 -1,78 -0,30 -1,78 -0,44 -1,78 -0,35 -5,38 -2,81 -1,54 -1,36 -0,01 1Med bruttoeffekt av ses endast den direkta effekten på den skatt som regeländringen avser. 2Den föreslås endast en begräsning av avdragsmöjligheterna träda i kraft. Avdraget föreslås slopas först . 9.1Förslag till tilläggsbudget för Skälen för regeringens förslag: Presstöds- Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan för löpande budgetår på tilläggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra an- slag och anvisa nya anslag. De förändringar av gällande statsbudget som kan överblickas och andra frågor som regeringen anser bör tas upp, redovisas i det följande. Anslagsförändringarna i detta förslag till tilläggsbudget innebär att anvisade medel ökar med netto. De föreslagna ökningarna av anslagen uppgår till 10 587 mil- joner kronor och de föreslagna minskningarna uppgår till . Efter de föreslagna åtgärderna uppgår budge- teringsmarginalen 2002 till . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 5 790 000 kro- nor. Regeringens förslag: Anslaget 27:1 och ökas med . nämnden och har fått flera uppdrag av regeringen utan att ytterligare medel tillförts verksamheten. har bl.a. genomfört ett uppdrag att kartlägga och analysera situationen för me- dier som främst riktar sig till invandrare och na- minoriteter. Mot denna bakgrund anser regeringen att anslaget 27:1 och bör ökas med . Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid uppförda anslaget 27:1 Statens biograf- byrå minskas. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 8 964 000 kro- nor. Regeringens förslag: Anslaget 27:5 för radio och TV ökas med . Skälen för regeringens förslag: Antalet anmäl- ningar till och TV ökade kraftigt . Ökningen har fortsatt . För att möta den ökade till- strömningen av anmälningar anser regeringen att anslaget 27:5 och TV behöver ökas med . Finan- siering sker genom att det under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid upp- förda anslaget 27:1 minskas. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 46:1 Allmänna val Skälen för regeringens förslag: Från anslaget betalas bl.a. kostnader för administrationen av de allmänna valen. En del i detta är förtidsröst- ningen på AB:s postkontor. Till följd av de strukturförändringar som genomgår har kost- naderna för att bibehålla den höga ambitions- nivån för poströstningen blivit högre än tidigare beräknat. På tilläggsbudget i anslutning till den ekonomiska vårpropositionen ökades anslaget med för ändamålet. Efter att val genomförts gör regeringen bedöm- ningen att ytterligare medel behöver tillföras för att täcka kostnaderna för förtidsröstningen. Regeringen anser därför att ytterligare behöver tillföras anslaget 46:1 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 46:2 Justitiekanslern Finansiering sker ge- nom att anslaget 46:4 minskas med . Skälen för regeringens förslag: Justitiekanslern behöver bl.a. kunna öka in- spektionsverksamheten och göra det möjligt för anställda att delta i utveck- lingsprogram. För att möta dessa behov behöver anslaget 46:2 Justitiekanslern ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 46:4 minskas med . 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten ökas med . Skälen för regeringens förslag: De investeringar som görs för att förbättra säkerheten på medför ökade kostnader för drift, övervakning och underhåll. Regeringen anser därför att ytterligare behövs för sådana åtgärder. En teknisk justering för pris- och löneomräkningen med bör också göras. Anslaget 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten behöver således ökas med sammanlagt . Finansiering sker delvis genom en minskning av det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning uppförda anslaget 1:8 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Riksdagsstyrelsens förslag: Anslaget 90:4 Riksda- gens ombudsmän, justitieombudsmännen ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 90:3 förvaltningskostnader minskas med . Skälen för riksdagsstyrelsens förslag: Löne- kostnaderna ökar till följd av ett nytt kollektiv- avtal mellan och rörande löner för chefsdomare. I budgetpropositionen behandlades frågan om tilläggsbudget angående höjd anslagsnivå 2002 för dessa löne- kostnadshöjningar. Riksdagsstyrelsen anser där- för att anslaget 90:4 ombudsmän, ju- stitieombudsmännen behöver ökas med . Finansiering sker genom en motsva- rande minskning av anslaget 90:3 förvaltningskostnader. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 5 . Regeringens förslag: Anslaget 90:5 Regeringskans- liet m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 90:5 m.m. minskas med eftersom utgifter för räntor, amorte- ringar och vissa underhållsåtgärder m.m. för statsflygplanen och dess verksamhet skall finan- sieras från det under utgiftsområde 6 Totalför- svar uppförda anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Statistiska cen- tralbyrån ökas med . Anslaget 2:3 : Förvaltnings- kostnader minskas med . Skälen för regeringens förslag: I budget- propositionen finansplan m.m. avsnitt 1.3.2 och bil. 4 redovisades riktlinjer för det fortsatta arbetet med konsumentprisindex. har beräknat kostna- derna för att utreda och genomföra dessa riktlinjer. Regeringen anser att ytterligare medel behöver tillföras för att bl.a. införa en ny indexkonstruktion och för ytterligare utredning av den s.k. egnahemsposten. Därutöver behöver ytterligare medel tillföras för att möjliggöra utveckling av producentprisindex avseende varor 9.2.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och tjänster samt för utveckling av det inom EU I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 1:1 behöver ökas med för att institutet skall kunna tidigarelägga metodutveckling för Konjunkturbarometern och Hushållens inköpsplaner (HIP) samt för andra åtgärder i verksamheten. Finansiering sker genom att anslaget 2:3 : För- valtningskostnader minskas. harmoniserade konsumentprisindexet, HIKP. Sammantaget anser regeringen att anslaget 1:6 av dessa skäl behöver ökas med . Anslaget 2:3 : Förvaltnings- kostnader minskas med för att finansiera ökningar av anslagen 1:1 och 1:6 . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:8 Kammarkolle- giet minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att bidra till finansieringen av ökningen av det under utgifts- område 1 uppförda anslaget 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten bör anslaget 1:8 Kammarkollegiet minskas med . 9.2.3Utgiftsområde 4 Rättsväsendet ökade utgifter inom anslaget 4:8 Rättsmedici- I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 13 . Regeringens förslag: Anslaget 4:1 Polisorganisa- tionen ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 4:1 behöver ökas med till följd av att frågor avseende bered- skapspolisen, NBC (Nuclear, Biological, Che- micals) och viss samverkan med Försvarsmakten som tidigare handlagts inom har överförts till . Finansiering sker genom att anslaget 4:2 Säkerhetspolisen minskas med . Antalet antagna till polisutbildningen i har ökats jämfört med tidigare be- räkningar. Detta innebär att kostnaderna för studiemedel kommer att öka. Utgifterna på det under utgiftsområde 15 Studiestöd uppförda an- slaget 25:2 Studiemedel m.m. beräknas därmed öka med . För att finansiera dessa ökade utgifter minskas anslaget 4:1 Polisorgani- sationen med . Sammantaget innebär detta att anslaget 4:1 ökas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 4:2 Säkerhetspolisen minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 4:2 Säkerhetspolisen minskas med till följd av att frågor som tidigare handlagts inom har överförts till Rikspo- lisstyrelsen. Vidare anser regeringen att anslaget 4:2 Säker- hetspolisen behöver minskas för att finansiera nalverket, anslaget 4:10 , anslaget 4:11 Ersättning för skador på grund av brott, anslaget 4:13 Kostnader för vissa skadere- gleringar och det under utgiftsområde 9 Hälso- vård, sjukvård och social omsorg uppförda an- slaget 18:2 . Sammantaget innebär detta att anslaget 4:2 Säkerhetspolisen minskas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 3 . Regeringens förslag: Anslaget 4:5 Domstolsväsen- det m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: trädde i kraft och miljödomstolarna inrät- tades. Detta har inneburit merkostnader för domstolsväsendet. Anslaget 4:5 Domstolsväsen- det m.m. behöver därför ökas med . Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden minskas med motsva- rande belopp. har beslutat (prop. 2000/01:88, bet. 2000/01:JuU24, rskr. 2000/01:223) att Sjöfarts- verket skall svara för sjöfartsregistret i stället för . Verksamheten flyttades över . För att finansiera ökade driftskostnader skall an- slaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. minskas med . Vidare anser regeringen att anslaget 4:5 Dom- stolsväsendet m.m. behöver minskas med för att finansiera ökade utgifter inom an- slaget 4:9 . Sammantaget innebär detta att anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. ökas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 4:8 Rättsmedicinal- verket ökas med . Skälen för regeringens förslag: Antalet under- sökningar inom rättspsy- kiatriska, rättsmedicinska och rättskemiska verk- samheter har ökat. Myndigheten kan inte möta volymökningarna med nuvarande resurser. För att ge förutsättningar att möta efterfrågan ifråga om bl.a. rättspsykiatriska undersökningar anser regeringen att anslaget 4:8 behöver ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 4:2 Säkerhetspolisen minskas med mot- svarande belopp. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 783 000 kro- nor. Regeringens förslag: Anslaget 4:9 ökas med . Skälen för regeringens förslag: har en slutreglering gjorts av premierna för de av- talsenliga tjänstepensionsförsäkringarna avse- ende 2001 vilket medfört ytterligare utgifter för nämnden. För att detta inte skall drabba verk- samheten behövs . Vidare skall nämnden flytta till nya lokaler och för installa- tions- och ombyggnadskostnader behövs . Sammantaget innebär detta att anslaget 4:9 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 4:5 Dom- stolsväsendet m.m. minskas med motsvarande belopp. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 4:10 Brottsoffer- myndigheten ökas med . Skälen för regeringens förslag: Antalet ansök- ningar om brottsskadeersättning har ökat under innevarande år. För att kunna hantera den ökande ärendetillströmningen har Brottsoffer- myndigheten anställt mer personal. Utgifterna för detta ryms inte inom anvisade anslagsmedel. För att ge myndigheten möjligheter att klara volymökningarna anser regeringen att anslaget 4:10 bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 4:2 Sä- kerhetspolisen minskas med motsvarande belopp. 4:11 Ersättning för skador på grund av brott I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 4:11 Ersättning för skador på grund av brott ökas med . Skälen för regeringens förslag: Utgifterna för skador på grund av brott bestäms av antalet be- viljade ansökningar och brottsskadeersättning- ens storlek. Summan av de ersättningar som kommer att betalas ut beräknas komma att över- skrida anvisade anslagsmedel. Regeringen anser därför att anslaget 4:11 Ersättning för skador på grund av brott behöver höjas med 4 000 000 kro- nor. Finansiering sker genom att anslaget 4:2 Sä- kerhetspolisen minskas med motsvarande belopp. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 4:12 Rättshjälps- kostnader m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Utgifterna på rättshjälpsanslaget har ökat . Anvisade medel är otillräckliga. Därför bör anslaget 4:12 Rättshjälpskostnader m.m. ökas med . 4:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 4:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. ökas med . Anslaget 4:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar minskas med 2 000 000 kro- nor. Skälen för regeringens förslag: Utgifterna för statens skaderegleringsverksamhet ökar. An- slaget 4:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. behöver därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 4:2 Sä- kerhetspolisen minskas med och genom att anslaget 4:14 Avgifter till vissa inter- nationella sammanslutningar minskas med . 9.2.4Utgiftsområde 5 Internationell samverkan 5:3 Bidrag till vissa internationella organisationer I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 5:3 Bidrag till vissa internationella organisationer ökas med . Anslaget 5:2 Ekonomiskt bistånd för svenska medborgare i utlandet m.m. samt diverse kronor och anslaget 5:6 främjande verksamhet minskas med . Skälen för regeringens förslag: Fler och mer kostnadskrävande fredsbevarande operationer har beslutats av . deltar i finansieringen av dessa operationer ge- nom att betala obligatoriska avgifter. Anslaget 5:3 Bidrag till vissa internationella organisationer behöver därför ökas med . Finansiering sker delvis genom att anslaget 5:2 Ekonomiskt bistånd för svenska medborgare i ut- landet m.m. samt diverse kostnader för rättsvä- sendet minskas med och ge- nom att anslaget 5:6 Fredsfrämjande verksamhet minskas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 5:4 Nordiska mi- nisterrådet ökas med . Skälen för regeringens förslag: deltar i finansieringen av genom att betala obligatoriska avgifter. Avgiften beräk- nas nu bli högre än vad som tidigare budgeterats. Anslaget 5:4 behöver därför ökas med . 5:5 och utveckling () I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 5:5 och utveckling () ökas med . Skälen för regeringens förslag: deltar i finansieringen av Organisationen för ekono- miskt samarbete och utveckling () ge- nom att betala obligatoriska avgifter. Avgiften beräknas nu bli högre än vad som tidigare bud- geterats. Anslaget 5:5 Organisationen för ekono- miskt samarbete och utveckling () behöver därför ökas med . 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 20 . Regeringens förslag: Anslaget 6:1 Förbandsverk- samhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. ökas med . Anslaget 6:4 Funktionen Försörjning med in- dustrivaror minskas med . Skälen för regeringens förslag: Utgifter för räntor, amorteringar och vissa underhållsåtgär- der för statsflygplanen skall i fortsättningen budgeteras på anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. som därför behöver ökas med 25 000 000 kro- nor. Vidare ökas anslaget med för att finansiera Försvarsmaktens utgifter i samband med köp av hundar från hundskolan i . Finansiering sker genom att det under ut- giftsområde 1 uppförda anslaget 90:5 m.m. minskas med och genom att anslaget 6:4 Funktionen Försörjning med industrivaror mins- kas med . 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 21 . Regeringens förslag: Anslaget 6:2 Materiel, an- läggningar samt forskning och teknikutveckling Skälen för regeringens förslag: I statsbudgeten minskades anslaget 6:2 Materiel, anlägg- ningar samt forskning och teknikutveckling med för att finansiera en ökning av det under utgiftsområde 24 Näringsliv uppförda anslaget 38:2 Näringslivsutveckling m.m. i sam- band med statliga lån och garantier till svensk industri. Eftersom några avtal om statliga lån el- ler garantier ännu inte har träffats anser reger- ingen att medlen skall återföras till anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknik- utveckling som därför ökas med . Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 24 Näringsliv uppförda anslaget 38:2 Näringslivsutveckling m.m. minskas med motsvarande belopp. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 6:19 Krisbered- skapsmyndigheten ökas med .