prop · GP03179 · 2002-05-14 00:00:00 — Regeringens proposition 2001/02:179 Fortsatt svenskt deltagande i en internationell styrka i Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen redogör regeringen för utvecklingen i , stationeringen av en internationell styrka i och det svenska deltagandet i denna styrka. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ställa en väpnad styrka om högst 45 personer till förfogande som ett svenskt bidrag till den internationella styrkan i under förutsättning att säkerhetsråd ger fortsatt mandat för styrkan och längst till och med december månad 2002. 1.Förslag till riksdagsbeslut....3 2.Ärendet och dess beredning.4 4.Svenska insatser ......8 5.Internationell fredsstyrka.....9 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .....10 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ställa en väpnad styrka om högst 45 personer till förfogande som ett svenskt bidrag till den internationella styrkan i under förutsättning att säkerhetsråd ger fortsatt mandat för styrkan och längst till och med december månad 2002. Ärendet och dess beredning Deltagarna i den av arrangerade konferensen i om politiska framtid enades om att anmoda säkerhetsråd att överväga en snabb insats av en FN-auktoriserad styrka. beslutade säkerhetsråd resolution där säkerhetsrådet auktoriserade inrättandet av en internationell säkerhetsstyrka med uppgift att bistå den afghanska administrationen att upprätthålla säkerheten i och dess omgivningar dvs. till och med . erbjöd sig att leda den internationella styrka som fick namnet Assistance Force (ISAF). Regeringen överlämnade propositionen Svenskt deltagande i en multinationell säkerhetsstyrka i (prop. 2001/02:60) till . beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2001/02:UFö2, rskr. 2001/02:140). Regeringen beslutade att Försvarsmakten räknat från skulle delta med en väpnad styrka i den internationella säkerhetsstyrkan i . beslutade regeringen att insatsen skulle förlängas till under förutsättning att ger förnyat mandat till den internationella styrkan samt att godkänner en förlängning av det svenska truppbidraget. , som nådde fullständig självständighet från 1919, har lidit av politisk oro som lett till våld och svårt lidande för civilbefolkningen. religiösa grupper sig starkare vilket ledde till talibanrörelsens framväxt. landet, övriga var under Nordalliansens kontroll. Den USA-ledda koalitionens insatser i har bidragit till maktförändringar vilket i sin tur skapade förutsättningar för den överenskommelse om politiska framtid som slöts i . avtalet fastslogs att en interimsadministration skulle styra skulle en oberoende kommission inleda arbetet med att sammankalla en Loya Jirga (ett traditionellt rådslag) som i sin tur skulle utse en övergångsregering med uppgift att styra landet varefter val skulle hållas. Parterna enades om att en multinationell styrka skulle säkra med omgivning. Interimsadministrationen tillträdde under ledning av Arbetet med att utse delegater till Loya Jirgan har fortskridit enligt riktlinjerna i . Loya Jirgan planeras att inledas och övergångsregeringen förväntas tillträda den 22 Även om den politiska utvecklingen på många sätt går i rätt riktning är humanitära situationen fortfarande besvärlig med svår matbrist i otillgängliga delar av landet. Jordbävningar och översvämningar har ytterligare försämrat situationen liksom det faktum att av är minerat. Återvändandet av flyktingar både inom landet samt från , och har varit omfattande sedan det afghanska regimskiftet. har grupper av afghaner, framförallt från den pashtunska folkgruppen, flytt till på grund av säkerhetsläget. Omkring tre fjärdedelar av det afghanska folket är fortfarande beroende av internationella organisationer för service inom hälsosektorn. Det internationella samfundet utlovade i samband med en givarkonferens i , sammanlagt till akut humanitärt bistånd så väl som långsiktig återuppbyggnad av . beslutade i resolution att godkänna etableringen av United Nations Assistance Mission in (UNAMA) under en 12 månaders period. UNAMA skall samla existerande FN-närvaro i till en mission. Dess uppgifter är att a) fullfölja det uppdrag FN tilldelats i vad avser mänskliga rättigheter, genderfrågor samt rättsstatsprincipen (rule of law), b) bidra till nationell försoning samt c) organisera FN:s humanitära bistånd och återuppbyggnadsverksamhet. UNAMA inkluderar inga militära komponenter förutom ett begränsat antal militärrådgivare. deltar med en militär rådgivare i UNAMA. Den internationella säkerhetsstyrkans nuvarande organisation och sammansättning omfattar omkring 4500 man. 19 länder, varav 13 EU- länder, deltar. Den leds av . kommer dock att ta över ledningsansvaret . Tidpunkten för detta är ej bestämd. Att inneha ledningsansvar innebär att landet, utifrån det givna FN-mandatet, planerar styrkans sammansättning, uppgifter och därefter leder det praktiska genomförandet. Häri ingår även att ta ställning till de samordningsbehov som föreligger gentemot Operation Enduring Freedom dvs. den insats som sker i under amerikansk ledning och med medverkan från flera länder. Operation Enduring Freedom genomförs bland annat i områden som geografiskt ligger nära den internationella säkerhetsstyrkans insatsområde och innebär omfattande rörelser både i luften och på marken. I det brev som den brittiske försvarsministern tillställde FN:s generalsekreterare inför antagande av resolution föreslogs en gemensam koordineringsenhet bestående av representanter från det amerikanska centralkommandot med ansvar för bland annat för operationen i US , den afghanska interimsadministrationen och ISAF vilket också etablerades. Samordningen mellan de två insatserna syftar ytterst till att undvika vådabeskjutning. Detta underlättas av att en operativ stab för Operation Enduring Freedom är grupperad inom ISAF:s område, på flygplatsen . På ett strategiskt plan sker även samordning av internationell militär verksamhet i vid den amerikanska staben US i . Regeringen beslutade att två svenska officerare skall vara placerade vid den staben t.o.m. som ett led i det svenska engagemanget i den internationella kampen mot terrorism. Säkerhetssituationen har förbättrats framför internationella säkerhetsstyrkan etablerades, fortfarande oroligheter på flera platser i landet, framförallt i sydöst och sydväst. Motståndsfickor av talibaner och utländska anhängare av terroristnätverket existerar alltjämt. Säkerhetsläget kan tänkas försämras ju närmare Loya Jirgan kommer då viktiga afghanska aktörer kommer försöka stärka sina maktpositioner. Befolkningen har även protesterat våldsamt mot interimsadministrationens försök att förstöra opiumskördar som utgör en viktig inkomstkälla för såväl odlare som försäljare. Det pågår även en maktkamp mellan centralmakten och regionerna. Detta bör dock ses i ljuset av att centralmakten av tradition är svag i . Interimsadministrationen domineras framför allt av minoritetsgruppen tadzjiker, i första hand från , som kontrollerar inrikes-, utrikes- och försvarsministerierna. Om tadzjikernas dominans blir alltför tydlig kan detta leda till att den största folkgruppen pashtunerna reagerar kraftigt. förväntas säkerhetsrådet besluta om en resolution som ger mandat för en fortsättning av den internationella styrkans närvaro. Dess uppgifter förväntas förbli att bistå den afghanska administrationen att upprätthålla säkerheten i första hand i och dess omgivningar. Regeringens bedömer att en förlängning av det nuvarande mandatet är det mest troliga alternativet. I de förberedande diskussionerna har dock också möjligheten nämnts att det geografiska ansvaret utvidgas till att inkludera andra center än . En begränsad men effektiv närvaro skulle i så fall kunna bli aktuell i städer som exempelvis Mazar-i-Sharif, , , , m. fl. Även möjligheten att uppdra åt en internationell styrka att göra strategiska rörelser till utvalda områden utan att etablera en permanent närvaro i dessa har diskuterats. Hur den internationella styrkans organisation och sammansättning kommer att se ut beror av det nya FN-mandatet. organisationen kan fastställas först när styrkegenereringsprocessen är Med stor sannolikhet kommer nuvarande truppbidragarländer och att bidra. Ytterligare några truppbidragarländer kan Försvarsdepartementet och Försvarsmakten inför det gemensamma utrikes- och försvarsutskottet för regeringens bedömning av utvecklingen i och erfarenheter av den svenska insatsen i ISAF. Försvarsmaktens redovisning innehöll bland annat följande erfarenheter: Den snabba politiska beredningen möjliggjorde nödvändig tid för Förbandet kunde därför vara på plats som en av de första enheterna i insatsen. N Förbandet har haft lämpliga uppgifter. De har bland annat bestått av underrättelsetjänst, samverkan, utbildning, skydd av särskilda personer och identifiering av lämpliga objekt för civil Förbandet har varit uppskattat av civilbefolkningen och de andra Regeringen beslutade om ett fortsatt svenskt truppbidrag till den internationella säkerhetsstyrkan i t.o.m. . För tiden efter gäller regeringens beslut under förutsättning att säkerhetsråd ger förlängt mandat till den internationella styrkan samt att godkänner en förlängning av det svenska truppbidraget. Truppbidraget omfattar en underrättelsepluton om högst 45 personer av det slag som regeringen redovisade i prop. 2001/2002:60. Försvarsdepartementet anmodade Försvarsmakten att redovisa förslag till ett fortsatt svenskt bidrag till den internationella styrkan i för tiden efter samt förslag till andra insatser, exempelvis utbildningsinsatser, som kan stödja en positiv utveckling i . Av redovisningen framgår att Försvarsmakten kan bidra med personal inom följande specialistområden: N Utbildning i minkunskap (s.k. ) N Civil-militär samverkan (CIMIC), Därtill skulle militärinstruktörer kunna ställas till förfogande för utbildning av de afghanska säkerhetsstrukturerna. De av Försvarsmakten redovisade förslagen till fortsatt truppbidrag är av mindre omfattning personellt och ekonomiskt jämfört med nuvarande svenskt bidrag. Försvarsmakten redovisar att kostnaderna för de föreslagna enskilda enheterna fram till uppgår till . Regeringen anser att Försvarsmaktens olika förslag till fortsatt svenskt truppbidrag till ISAF väl faller inom ramen för de uppgifter som ISAF skall lösa. Det är däremot inte möjligt att närmare ange hur ett svenskt fortsatt truppbidrag skall se ut. Det är beroende av den framtida utvecklingen i och vad den internationella styrkan efterfrågar. Regeringen avser hålla fortlöpande informerad. Regeringen kan konstatera att Försvarsmaktens förslag till svenskt bidrag till den internationella styrkan är väl avvägda vad avser storlek och kostnader. Utgifterna för ett svenskt truppbidrag avses finansieras från sjätte utgiftsområdets anslag 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. Enligt 10 kap. 9 § regeringsformen krävs medgivande för att svensk väpnad styrka skall få sättas in i strid eller sändas utomlands. Detta gäller dock inte om ett sådant medgivande finns i lag som anger förutsättningarna för åtgärden eller om en skyldighet att vidta åtgärden följer av en internationell överenskommelse som har godkänt. har varit och är en betydande biståndsgivare till . har genom Sida bidragit med mer än till den drabbade civilbefolkningen i och flyktingkrisen i regionen. Det svenska biståndet har varit humanitärt men även syftat till att stödja långsiktigt hållbara lösningar. Biståndet har främst kanaliserats via FN, Röda Korset och svenska enskilda organisationer. har en omfattande verksamhet på landsbygden med drygt 500 skolor och 170 kliniker i 18 provinser. Svenska Röda Korset stöder lokala Röda halvmånens arbete med afghanska flyktingar i och Internationella Rödakorskommitténs verksamhet i . Svenska samarbetar med () och bidrar med barnrättsexperter som ansvarar för social verksamhet i flyktingläger. uppgick det svenska humanitära biståndet till den afghanska krisen till ca . fattade regeringen beslut om att inom ramen för en ny landstrategi avsätta mellan 750 miljoner och för humanitärt bistånd till och utvecklingssamarbete med . har beslut om insatser på fattats. har stött den afghanska interimsadministrationen med genom den fond som administreras av . I landstrategin framgår att en av målsättningarna med det svenska utvecklingsamarbetet med är att stärka kvinnans position i det afghanska samhället. Detta manifesteras främst genom att jämställdhet integreras i alla biståndsinsatser. Ett projekt som särskilt gynnar flickor och kvinnors situation i är FN:s barnfonds () Back-to-School- kampanj som har stött med . Projektet syftade till att ge 1,7 miljoner afghanska barn möjlighet till gemensam skolstart . kommer även stödja flyktingåtervändande från och genom ett särskilt stöd om till (). bidrar med till återuppbyggnad av vägar i . väntas Sida även fatta beslut om bl.a. ytterligare till olika insatser inom ramen för FN:s samlade biståndsinsatser för . Humanitärt bistånd kommer att vara nödvändigt i under överskådlig framtid med rehabilitering och återuppbyggnad som parallella processer. har aldrig haft någon diplomatisk representation i . De diplomatiska förbindelserna med har varit suspenderade sedan invasion 1979 men har återupptagits sedan ambassadör i sidoackrediterats till . Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att ställa en väpnad styrka om högst 45 personer till förfogande som ett svenskt bidrag till den internationella styrkan i under förutsättning att säkerhetsråd ger fortsatt mandat för styrkan och längst till och med december månad 2002. Skälen för regeringens förslag: Den största hotet mot en fortsatt positiv utveckling i är ett fortsatt allvarligt och oförutsägbart säkerhetsläge. Säkerhetsläget måste tillåta att den nya övergångsadministrationen kan inrätta sig. När övergångsadministrationen finns på plats påbörjas arbetet med att konsolidera freden. måste invånarna i kunna garanteras ett minimum av säkerhet. Säkerhet och stabilitet är också en förutsättning för genomförandet av ett effektivt humanitärt bistånd och långsiktig återuppbyggnad. Utan dessa komponenter riskerar att återgå till kaos och konflikt. Arbetet med att inrätta en afghansk försvarsmakt och en afghansk poliskår har inletts. Dessa institutioner måste successivt ta över ansvaret för att säkerhet och ordning upprätthålls, men tills vidare behövs dock närvaro av en internationell styrka. Regeringens sammantagna bedömning är att den internationella styrkan har en avgörande betydelse för en framtida fredlig utveckling i . Det är också regeringens bedömning att det nuvarande svenska bidraget till den internationella säkerhetsstyrkan på ett effektivt sätt har kunnat bidra till en ökad säkerhet i insatsområdet. Ett fortsatt svenskt deltagande i den internationella styrkan ligger i linje med omfattande engagemang i . deltagande i en internationell styrka förutsätts regleras genom ett avtal om deltagande mellan och den stat som leder styrkan. Detta avtal reglerar bl. a. det interna förhållandet mellan den svenska truppen och den stat som leder styrkan samt förhållandet till övriga deltagare. Vidare regleras den rättsliga statusen för styrkans personal. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , . Regeringen beslutar proposition 2001/02:179 Fortsatt svenskt deltagande i en internationell styrka i .