prop · GP03101 · 2002-04-12 00:00:00 — I tabell 4.10 redovisas socialavgifter, särskild löneskatt och allmän pensionsavgift i perio- diserade termer för åren 19992001. männa löneavgiften är inräknad i arbets- givaravgifterna och egenavgifterna. Ökningen av arbetsgivaravgifterna förklaras av den starkare utvecklingen av lönesumman. Tabell 4.10 Periodiserade socialavgifter, särskild löneskatt och allmän pensionsavgift -6,0 -5,9 -6,0 1200 Socialavgifter och all I frånvaro av regelförändringar bestäms skillnaden mellan utfall och prognos av hur avgiftsunderlagen har utvecklats sedan beräk- ningarna till budgetpropositionen. För arbets- givaravgifterna och allmän pensionsavgift är det utvecklingen av lönesumman som är den enskilt största orsaken till avvikelse mellan prognos och utfall. I tabell 4.11 redovisas inkomsthuvudgruppen 1200. Inkomsterna blev högre än i statsbudgeten och förklaras främst av högre arbetsgivaravgifter och särskild löneskatt. Utbetalningarna till pensionssystemet blev lägre än beräknat. Sammantaget underskattades nettot på inkomsthuvudgruppen för med . Tabell 4.11 Inkomsthuvudgruppen Socialavgifter och -0,1 -0,1 -0,1 1200 Socialavgifter och allmän 1300 Skatt på egendom -3,4 -2,8 -1,8 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . Kursiverade belopp avser prognoser. Intäkterna från skatt på egendom förväntas 2001 bli lägre än i statsbudgeten. Differensen för fastighetsskatten förklaras av att skattesatsen för småhus och hyreshusenheter sänktes med för . Förändringen av skatteuttaget beräknas minska intäkterna med . Förmögenhetsskatten bedöms bli lägre jämfört med beräkningen till budgetpropositionen. Förändringen förklaras framför allt av den svaga utvecklingen på aktiemarknaderna. fram /2002 föll Stockholmsbörsens index med . Utfallet för stämpelskatten blev högre än i statsbudgeten. Det förklaras framförallt av en fortsatt stark prisutveckling på fastig- hetsmarknaden, främst i storstadsområdena. Utfallet på inkomsttitlarna blev högre än i statsbudgeten . På statsbudgeten redovisas fastighets- och förmögenhetsskatten med eftersläpning, vilket innebär att det är skatten avseende som redovisas. Vid beräk- ningen till budgetpropositionen var taxeringen avseende inte klart. Utfallet för förmögenhetsskatten blev högre än beräknat. Arvs- och gåvoskatten blev 0,3 miljarder högre och stämpelskatten blev 0,9 miljarder högre än beräknat i statsbudgeten. 1400 Skatt på varor och tjänster -4,2 -6,0 Utfallet på inkomsttiteln blev eller lägre än be- räknat till statsbudgeten. Mervärdesskatt redovisas som ett netto av inkomster och utgifter. Inkomsterna består till största delen av debiterad mervärdesskatt för företag, för vilka den utgående mervärdesskatten överstiger den ingående. Utgifterna består främst av debiterad mervärdesskatt att återbetala till företag där den ingående mervärdesskatten överstiger den utgående. Det senare är aktuellt till exempel vid export, eftersom svensk mervärdesskatt inte tas ut vid försäljning av varor till utlandet. Mervärdesskatten påverkas främst av hushållens konsumtionsutgifter, men även av investeringar och förbrukning i de företag som har undantag från skatteplikt samt av kommunsektorns förbrukning och inves- teringar. Diagram 4.2 illustrerar fördelningen av mervärdesskatten 2001 uppdelad efter använd- ning. Diagram 4.2 Mervärdesskatt uppdelad efter användning Anm: Företags och kommunsektorns investeringar är sammanslagna i diagrammet. Andelen för hushållens konsumtionsutgifter har minskat från jämfört med föregående år, medan motsvarande ökning har skett för konsumtion. Förbrukning och investeringar i företag undantagna från skatteplikt är oförändrade. Den periodiserade mervärdesskatten beräknas 2001 uppgå till , vilket är lägre än beräkningen till budgetpropositionen. Huvuddelen av detta belopp är utfall medan den del som fastställs vid inkomsttaxeringen är en prognos. Det lägre utfallet förklaras främst av att hushållens totala konsumtionsutgifter blev lägre än väntat. Utfallet för skatteintäkterna blev dock än lägre, eftersom konsumtionen av hög- beskattade varor föll mer än övriga varor. Framförallt gällde detta konsumtionen av bilar som inför statsbudgeten antogs återhämta sig efter den avmattning som antogs . Även för sällanköpsvaror överskattades utvecklingen av konsumtionen påtagligt. I diagram 4.3 visas hushållens konsumtions- utgifter för dagligvaror samt bilar och sällan- köpsvaror åren 19802001 i fasta priser. Diagram 4.3 Hushållens konsumtionsutgifter uppdelade i varugrupper I diagrammet framgår tydligt att konsumtionen av dagligvaror är relativt jämn medan konsumtionen av bilar och sällanköpsvaror varierar med konjunkturen. Dagligvaror mervärdesbeskattas medan bilar och sällanköpsvaror mervärdes- beskattas . Intäkterna från mer- värdesskatten har därför en tendens att variera kraftigare med konjunkturella svängningar i eko- nomin än vad de underliggande konsum- tionsutgifterna gör. beräknades i statsbudgeten. I beräkningen antogs en svagare uppgång av den inhemska tobakskonsumtionen än vad som faktiskt blev fallet. Under inkomsttiteln redovisas skatt på etylalkohol, skatt på vin, skatt på mellan- klassprodukter samt skatt på öl. Utfallet på titeln blev högre än vad som beräknades i statsbudgeten. Skälet är en högre beskattad konsumtion jämt fördelad på alla alkoholslag än vad som beräknades till stats- budgeten. En förklaring till det höga utfallet är att konjunkturläget kan ha bidragit till att öka den inhemska efterfrågan. -2,0 -3,3 Utfallet på inkomsttiteln energi blev lägre än i beräkningen till statsbudgeten. I budgetpropositionen föreslog regeringen att ytterligare av intäkterna från inkomsttiteln energi skulle föras över till Riks- gäldkontoret för tillfällig förvaltning. Dessa medel är avsatta för ett system för individuell kompetensutveckling och omfördes från titeln Den resterande delen av avvikelsen härrör i huvudsak från energi- och koldioxidskatt på oljeprodukter. Intäkterna från dessa skatter var lägre än vad som beräknades till statsbudgeten. Nedgången för- av att förbrukningen av oljeprodukter varit oväntat låg beroende både på höga oljepriser samt på en relativt hög medeltemperatur i landet. 1460 Skatt på vägtrafik -0,2 -0,1 För inkomsttiteln blev utfallet lägre än i statsbudgeten. Avvikelsen beror på en något lägre tillväxt i fordonsparken än beräknat. Övriga skatter på varor och tjänster -0,8 -0,7 För övriga inkomsttitlar under inkomst- huvudgruppen Skatt på varor och tjänster blev utfallet lägre än i stats- budgeten. Utfallet för den största enskilda in- komsttiteln , vilken står för närmare hälften av inkomsterna i gruppen, blev 0,2 miljarder lägre än i statsbudgeten. De övriga inkomsttitlar som bidrog mest till det lägre utfallet är 1436 Skatt på avfall samt 1452 Skatt på annonser och reklam. För båda dessa inkomst- titlar blev utfallet lägre än beräknat. 1600 Betalningsdifferenser, skattekonto -3,5 -19,7 -15,5 -5,0 -5,2 -0,6 Skillnaden mellan inbetalda och debiterade skatter redovisas som betalningsdifferenser. Betalningsdifferensen uppgick till -20 mil- jarder kronor, vilket är lägre än i statsbudgeten. Den stora negativa betal- ningsdifferensen förklaras framför allt av ett stort underuttag av slutlig skatt avseende men även av lägre komplette- ringsbetalningar avseende . Det stora underuttaget av skatt beror dels på de stora kapitalvinsterna, dels på högre bolagsskatter bl.a. till följd av en stark vinstutveckling och av återbäringen från försäkringsbolaget . Jämfört med beräkningen i budgetpropositionen blev dessa skatter sammanlagt högre. För de skattskyldiga, vars taxering fastställdes , förfaller under- uttaget till betalning , vilket kommer att påverka betalningsdifferensen positivt 2002. Övriga inkomster omfattar inkomsttyperna Inkomster av statens verksamhet, Inkomster av försåld egendom, Återbetalning av lån, Kalkylmässiga inkomster och Bidrag m.m. från EU. Utfallet uppgick till totalt och var därmed (6,) högre än vad som beräknats i statsbudgeten. Skillnaden förklaras främst av den extra inleveransen från till staten om , och att inkomsterna av försåld egendom blev lägre än beräknat. Inga större försäljningar gjordes . Tabell 4.12 Övriga inkomster, sammanfattning -14,8 -0,4 -2,1 2000 Inkomster av statens verksamhet Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. rörelseöverskott från affärsverk, , AB och . Vidare redovisas ränteinkomster, aktieutdelningar från bolag med statligt ägande, offentligrättsliga avgifter, försäljningsinkomster, böter samt övriga inkomster av statens verksamhet. Inkomsterna under denna inkomsttyp upp- gick till och var därmed högre jämfört med be- räknat i statsbudgeten. Skillnaden mot statsbud- geten förklaras främst av extra inleverans av till staten. Tabell 4.13 Inkomster av statens verksamhet, översikt -0,4 -0,7 Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Rörelseöverskott uppgick till och var därmed högre än beräknat i statsbudgeten. Det högre utfallet hänför sig främst till inlevererade överskott. En extra inleverans till staten om gjordes . Den gjordes i huvudsak genom att överlämnade statsobligationer (19,) till . Där- med uppstod, utöver de högre inkomsterna, även en positiv kassamässig korrigering (19,) som redovisades på stats- budgetens utgiftssida. Påverkan på budgetsaldot och därmed på lånebehovet blev således relativt marginell (0,), däremot minskade statsskulden (se kapitel 3, resultaträkning, balansräkning och finansierings- analys). -0,2 Utfallet för inkomsthuvudgruppen Ränteinkom- ster uppgick till och var där- med (55,) högre än beräknat i statsbudgeten. Skillnaden förklaras främst av att Ränteinkomster på studielån upp- tagna efter 1988 blev högre beroende på att antalet återbetalningsskyldiga blev fler än beräknat, och på att Räntor på skattekonto m.m. blev högre än vad som beräknats i statsbudgeten. Inkomster av statens aktier uppgick till och var därmed (8,) lägre än beräknat i statsbudgeten. Utdelningarna, som betalades ut , hänför sig till för respektive aktiebolag. I tabell 4.16 speci- ficeras aktieutdelningarna från statligt ägda aktier 2000 och 2001. I statsbudgeten redovisas ingen prognos för aktieutdelningar per bolag utan endast en prognos för de totala aktie- utdelningarna (5,). Det lägre utfallet jämfört med beror på den förhöjda utdelningen som förvaltningsaktiebolaget gjorde 2000 till följd av försäljningen av aktier i . Utdelningen från uppgick totalt till varav i form av aktier i . Utdelningen från uppgick till 2000 och till 2001. Delar av utdelningarna har använts som ersättning för stängningen av . Utdelningen från () redovisades på inkomsttiteln 1442 Systembolaget AB:s inlevererade överskott. Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Offentligrättsliga avgifter uppgick till och var därmed (2,) högre än beräknat i statsbudgeten. Det är främst utfallet på inkoms- titeln vid patent- och registrerings- väsendet som blev högre än väntat. Utfallet blev vilket är högre än beräknat i statsbudgeten. Skill- naden beror på ändrade redovisningsprinciper. bokför () avgifterna vid debitering. Detta skedde först vid faktisk inbetalning. Inkomstökningen är således en engångseffekt . Jämfört med 2000 minskar inkomsterna under denna inkomsthuvudgrupp med . Det beror främst på att vägavgifter flyttats till 1400 Skatt på varor och tjänster och att miljöavgift på bekämpningsmedel och handelsgödsel samt större delen av avgifter för körkort och motorfordon redovisas som in- komst under anslag. Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen För- säljningsinkomster uppgick till vilket är lägre än vad som beräknats i statsbudgeten. Inom inkomsthuvudgruppen finns dock två större avvikelser jämfört med statsbudgeten. Utfallet för Utförsäljning av beredskapslager blev högre än beräknat som en följd av att lager sålts med vinst. För Offentlig lagring, försäljningsintäkter blev utfallet lägre än beräknat i statsbudgeten. Genom köper , lagrar och säljer spannmål, skummjölks- produkter, nötkött och smör åt EU om vissa förutsättningar är uppfyllda (offentlig lagring). Skillnaden beror på minskad försäljning av varor som lagrats offentligt. Utfallet för inkomsthuvudgruppen Böter m.m. uppgick till och var därmed () högre än beräknat i statsbudgeten. Utfallet på inkomst- titeln blev lägre än beräknat. För inkomsttiteln blev utfallet högre än beräknat. Skattetillägg tas ut om skattskyldig lämnat oriktiga uppgifter i sin deklaration. Det högre utfallet är en följd av att omprövningar avseende 2000 lett till högre skattetillägg jämfört med beräknat i stats- budgeten. 2800 Övriga inkomster av statens verksamhet Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Övriga inkomster av statens verksamhet uppgick till och var därmed 0,7 miljarder kronor (69,) lägre än vad som beräknats i statsbudgeten. Inkomsterna består av många poster och redovisas av ett hundratal myndigheter. 3000 Inkomster av försåld egendom Under inkomsttypen redovisas inkomster från försäljning av aktier, byggnader, maskiner och mark. Inkomster av försåld egendom uppgick till , varav avser ett återstående belopp från försäljningen av aktier i . Utfallet blev lägre än beräknat i statsbudgeten. I denna togs försäljningar schablonmässigt upp med . Det lägre utfallet beror på att några större försäljningar inte gjordes . Tabell 4.17 Inkomster av försåld egendom -14,8 4000 Återbetalning av lån Under inkomsttypen redovisas främst återbe- talning av studiemedel (lån upptagna ) och andra lån, t.ex. näringslån. Återbetalning av lån uppgick till och var därmed (2,) högre än beräknat i statsbudgeten. Skillnaden beror bl.a. på att två återbetalningar gjordes av ett näringslån varav den ena betalningen hänförde sig till 2000. Tabell 4.18 Återbetalning av lån Inkomsthuvudgruppen Kalkylmässiga inkom- ster består av vissa avskrivningar och amor- teringar samt statliga pensionsavgifter, netto. Inkomsterna uppgick till vilket är (4,) lägre än beräknat i statsbudgeten. Skillnaden beror bl.a. på den återbetalning som gjordes av till Försvarsmakten om efter utredning av slut- regleringen av avgifterna . Tabell 4.19 Kalkylmässiga inkomster -0,1 -0,1 -0,1 -0,3 -0,4 Tabell 4.20 Statliga pensionsavgifter 6000 Bidrag m.m. från EU Inkomsterna under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU omfattar bidrag från EG:s jordbruks- fond, fiskefond, regionalfond, socialfond, bidrag till transeuropeiska nätverk samt övriga bidrag från EG. Inkomsterna uppgick till och var därmed (19,) lägre än beräknat i statsbudgeten. Det är främst bidragen från , socialfond och regionalfond som blev lägre än beräknat. Inkomsterna på inkomsttiteln terande åtgärder perioden 19951999 blev lägre än i statsbudgeten. Skälet är att stöden i detta program har fasats ut successivt och i stället har inkomsterna på inkomsttiteln , struktur och regionala åtgärder 20002006 ökat med i förhållande till statsbudgeten. Utfallet på inkomsttiteln lagring blev lägre än beräknat i statsbudgeten. På grund av låg inlagring har ett underskott mot EU uppstått på inkomsttiteln. Utfallet på inkomsttitlarna Bidrag från och perioden 20002006 blev respektive lägre än i statsbudgeten. Det beror, liksom föregående år, på att berörda länsstyrelser och inte kunnat rekvirera medel i den takt som beräknats. Tabell 4.21 Bidrag m.m. från EU -0,7 -0,3 -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 Miljö-, struktur och -0,1 -0,6 -0,6 -0,8 -0,1 Övriga bidrag från EG Bidrag m.m. från EU -2,1 Statsbudgetens utfall redovisas löpande av . I bilaga 8 redovisas statsbudgetens månadsfördelade inkomster. De korrigeringar av utfallet som görs av myndigheterna vid budgetårets slut redovisas i sin helhet . Utgifterna på statsbudgeten är indelade i 27 utgiftsområden. Därutöver ingår även posterna Minskning av anslagsbehållningar (endast vid budgetering), Kassamässig korrigering och nettoutlåning på stats- budgetens utgiftssida. Som framgår av tabell 4.24 uppgick utfallet för statsbudgetens utgifter m.m. till . I statsbudgeten anvisades och tillfördes ytterligare på tilläggsbudget. Utfallet för samtliga utgifts- områden blev lägre än totalt anvisat. Skillnaderna per utgiftsområde i förhållande till anvisade medel redovisas i tabell 4.24. En större förbrukning än totalt anvisade medel kan finansieras genom att myndigheterna utnyttjar ingående reservationer/anslagssparande eller anslagskredit eller genom att regeringen beslutar om s.k. medgivet överskridande. Analys av skillnaden mellan utfall och beräknade utgifter I tabell 4.23 redovisas skillnaden mellan utfallet och de beräknade utgifterna i statsbudgeten. Skillnaden delas upp på skillnad till följd av beslut, förändringar i för budgeten centrala makroekonomiska förutsättningar och övriga förklaringsfaktorer. De makroekonomiska för- utsättningarna beskrivs närmare i tabell 4.22. Av skillnaden mellan utfall och beräknade belopp i statsbudgeten (39,) hänför sig till makroekonomiska förutsättningar. Den beror bl.a. på lägre in- hemska räntor (se vidare avsnitt 4.3.26). Ökade utgifter till följd av beslut beror främst på den kassamässiga korrigeringen för extra inleverans (19,) och lånet till för förvärv av (). Se vidare avsnitt 4.3.29 och 4.3.30. Tabell 4.22 Makroekonomiska förutsättningar för utgifterna BNP (fp) -2,3 KPI (index) -0,5 -0,6 fp=fasta priser, lp=löpande priser, SB=Statsbudget. Tabell 4.23 Skillnaden mellan utfallet och beräknade utgifter i statsbudgeten 2001 -2,4 -8,7 -2,1 -0,8 1) Inklusive Kassamässig korrigeringspost Tabell 4.24 Statsbudgetens utgifter fördelade på utgiftsområden UO 02 Samhällsekonomi och finansförvaltning UO 03 och uppbörd UO 05 och internationell samverkan UO 07 Internationellt bistånd UO 08 Invandrare och flyktingar UO 09 Hälsovård, sjukvård och social omsorg UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn UO 16 Utbildning och universitetsforskning UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande UO 19 Regional utjämning och utveckling UO 20 Allmän miljö- och naturvård UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar UO 25 Allmänna bidrag till kommuner UO 26 Statsskuldsräntor m.m. UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa statsbudgetens utgifter m.m. Statsbudgetens utgifter m.m. blev högre än beräkningen i statsbudgeten. Skillnaden mot totalt anvisat (statsbudget och tilläggsbudget) blev . Utgifterna för de 27 utgiftsområdena blev högre än i statsbudgeten. De blev dock lägre än totalt tilldelade medel (statsbudget, tilläggs- budget, ingående reservationer och ramöver- föringsbelopp samt indragningar och medgivna Statsskuldsräntor m.m. blev högre än i statsbudgeten, medan utgifter exkl. statsskuldsräntor m.m. blev lägre. nettoutlåning blev högre än i statsbudgeten, främst till följd av större utlåning till statliga bolag och affärsverk. Den kassamässiga korrigeringen togs i statsbudgeten upp med . Detta belopp avsåg överföring från AP-fonden till stats- budgeten. Utfallet för den kassamässiga korrige- ringen uppgick till -. Skillnaden mot statsbudgeten blev således , främst till följd av den extra inleveransen från . För följande fem utgiftsområden blev utfallet mer än högre än vad som anvisades i statsbudgeten: 7 Internationellt bistånd, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, 25 Allmänna bidrag till kommuner, 26 Statsskuldsräntor m.m. Fem utgiftsområden redovisar utfall som är mer än lägre än vad som anvisades i statsbudgeten: 6 Totalförsvar, 13 Arbetsmarknad, 15 Studiestöd, 16 Utbildning och universitetsforskning, 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. Enligt 8 § lagen (1996:1986) om statsbudgeten får regeringen besluta att medel på ett anvisat anslag inte skall användas, om detta är motiverat av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andra samhällseko- nomiska skäl. genomfördes en förändring av 11 § anslagsförordningen (1996:1189) vilken innebar att berörda myndigheter får disponera ett ramanslag med högst summan av tilldelat belopp och ett överfört anslagssparande av anslaget. Om inte regeringen beslutar annat skall myndigheten som en indragning av anslag föra bort ett belopp motsvarande den del av ett anslagssparande enligt årsredovisningen som överstiger av det årets tilldelade anslag minskat med dispositionsrätt som fördelats till annan myndighet. Indragningen skall göras året då anslagssparandet översteg . Indrag- ningar på grund av denna regel uppgick till . har indragningar av anslagsmedel uppgående till totalt gjorts. I beloppet ingår indragningar till följd av anslagssparande enligt ovan. Ett fåtal indragningar svarar för större delen av totalbeloppet. I tabell 4.25 redovisas samtliga indragningar som är större än . Dessa större indragningar, nio stycken, summerar till och svarar för av det totalt indragna beloppet . Den största indragningen uppgår till och härrör från anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader inom utgiftsområde 13 Arbetsmark- nad. Regeringen bedömde att antalet deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program skulle bli lägre än antagandena i statsbudgeten. Tabell 4.25 Indragningar 2001 för de statliga avtalsförsäkringarna UO 19 A:1 1998 Intervention och exportbidrag för Med bemyndigande får regeringen besluta att ett ramanslag får överskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål med anslaget skall kunna uppfyllas (6 § andra stycket lagen (1996:1986) om statsbud- geten). Regeringen har beslutat om de medgivna överskridanden som framgår av följande tabell: Tabell 4.26 Medgivna överskridanden I statsbudgeten anvisades under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. anslaget 92:1 Räntor på statsskulden . Utfallet blev , vilket är högre än vad som budgeterades. Därmed har det direkt till anslaget kopplade bemyndigande som gett regeringen utnyttjats. Detta bemyndigande innebär att regeringen har rätt att besluta att anslaget får överskridas om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalningsåtaganden. har olika begränsningar av ut- gifterna gjorts. I tabellen följs dessa begräns- ningar upp. Tabell 4.27 Begränsningsbelopp 2001 UO 7 PO 8 UO 7 PO 9 Statsbudgetens utfall redovisas löpande av . I bilaga 9 redovisas statsbudgetens utfall och utgiftsområde. De korrigeringar av anslagsför- brukningen som görs av myndigheterna vid budgetårets slut redovisas i sin helhet på december månad. delas statsbudgetens utgifter in i 47 politikområden. Syftet med indelningen är att möjliggöra en bättre koppling mellan mål, kostnader och resultat. Erfarenheterna har visat att det har varit svårt att koppla samman mål, kostnader och resultat på utgifts- områdesnivån. Vissa politikområden omfattar verksamheter som i sin helhet ryms inom ett utgiftsområde. Ett politikområde kan även omfatta en begränsad del av verksamheten som bedrivs inom ett annat utgiftsområde. Det finns även politikområden som berör flera utgifts- områden, s.k. sektorövergripande politikom- råden. Inom utgiftsområde 1 och 2 återfinns anslag och verksamheter för vilka regeringen inte fastställer mål såsom ledamöter och ombudsmän samt . Dessa omfattas inte av den nya politikområdes- indelningen. Områdena Allmänna bidrag till kommuner (utgiftsområde 25), Statsskulds- räntor m.m. (utgiftsområde 26) och Avgiften till Europeiska gemenskapen (utgiftsområde 27) utgörs inte direkt av statlig verksamhet, utan kan ses som medel för att uppnå verksamhet inom övriga utgiftsområden. Dessa omfattas inte av politikområdesindelningen. I tabellen redovisas dessa under rubriken tillhörig verksamhet. Politikområdet 19 Ersättning vid arbets- oförmåga har de största utgifterna (). Detta politikområde överens- stämmer med utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Det största anslaget inom detta politikområde är 19:2 Förtidspensioner. Utfallet uppgick till . Det minsta politikområdet är 47 Minori- tetspolitik. Utgifterna uppgick till .