prop · GP03123 · 2002-03-13 00:00:00 — Underhållsstödet betalas ut till boföräldern. Har två särskilt förordnade vårdnadshavare utsetts att utöva vårdnaden gemensamt, utbetalas underhållsstödet till den kvinnliga vårdnadshavaren eller, om vårdnadshavarna begär det, till den manlige vårdnadshavaren. Ett barn har inte rätt till under- hållsstöd, om 1.barnets mor är boförälder och hon uppenbarligen utan giltigt skäl låter bli att vidta eller medverka till åtgärder för att få faderskapet eller moderskapet till barnet fast- ställt, 2.det finns anledning anta att, om det finns en bidragsskyldig förälder, denne i rätt ordning betalar underhåll som inte är lägre än det belopp som enligt denna lag skulle betalas ut i underhållsstöd till barnet, 3.det är uppenbart att den bidragsskyldige föräldern på något annat sätt ser till att barnet får motsvarande underhåll, 4.boföräldern trots föreläggan- de enligt 31 § första stycket utan giltigt skäl låter bli att vidta eller medverka till de åtgärder som begärs, eller 5.barnet har rätt till barnpension efter en bidragsskyldig förälder på grund av 8 kap. 2 § eller 14 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Underhållsstödet betalas ut till boföräldern. Har två särskilt förordnade vårdnadshavare utsetts att utöva vårdnaden gemensamt, utbetalas underhållsstödet till den kvinnliga vårdnadshavaren eller, om vårdnadshavarna begär det, till den manlige vårdnadshavaren. Är vårdnadshavarna av samma kön betalas underhållsstödet ut till den äldsta av dem eller, om de begär det, till den andra. Förlängt underhållsstöd betalas ut till den studerande. Om det finns synnerliga skäl, får underhållsstödet på framställan av socialnämnden betalas ut till någon annan lämplig person eller till nämnden att användas för barnets bästa. för tid till dess slutligt beslut kan fattas, fastställs återbetalnings- skyldighet för den bidragsskyldige . Om underhållsstöd har lämnats till ett barn och pågår det ett mål om fastställande av faderskap till barnet, får den man som är instämd åläggas återbetalnings- skyldighet, om det finns sannolika skäl för att han är far till barnet. Beslut om återbetalningsskyldig- het får dock inte meddelas, om flera män är instämda i målet. Bestäms den slutliga återbetal- ningsskyldigheten till ett lägre belopp än vad som har betalats enligt första eller andra stycket, skall skillnaden betalas ut till den bidragsskyldige. Bestäms den slutliga återbetal- ningsskyldigheten till ett högre belopp, skall den bidragsskyldige betala in skillnaden till försäk- ringskassan. Har återbetalningsskyldigheten fastställts slutligt för en man och frias han senare från faderskapet till barnet, har han rätt att få tillbaka vad han har betalat jämte ränta enligt 5 § räntelagen (1975:635) från varje betalnings- dag. för tid till dess slutligt beslut kan fattas, fastställs återbetalningsskyl- dighet för den bidragsskyldige . Om underhållsstöd har lämnats till ett barn och pågår det ett mål om fastställande av faderskap till barnet, får den man som är instämd åläggas återbetalnings- skyldighet, om det finns sannolika skäl för att han är far till barnet. Beslut om återbetalningsskyldig- het får dock inte meddelas, om flera män är instämda i målet. Detsamma skall gälla den kvinna som är instämd i ett mål om moderskap. Bestäms den slutliga återbetal- ningsskyldigheten till ett lägre belopp än vad som har betalats enligt första eller andra stycket, skall skillnaden betalas ut till den bidragsskyldige. Bestäms den slutliga återbetal- ningsskyldigheten till ett högre belopp, skall den bidragsskyldige betala in skillnaden till försäk- ringskassan. Har återbetalningsskyldigheten fastställts slutligt för en man och frias han senare från faderskapet till barnet, har han rätt att få tillbaka vad han har betalat jämte ränta enligt 5 § räntelagen (1975:635) från varje betalnings- dag. Detsamma skall gälla om återbetalningsskyldigheten fast- ställts slutligt för en kvinna och hon senare frias från moderskapet till barnet. Förslag till lag om ändring i namnlagen (1982:670) Härigenom föreskrivs att 1 och 2 §§ namnlagen (1982:670) skall ha Barn till föräldrar med gemensamt efternamn förvärvar vid födelsen Har föräldrarna olika efternamn när barnet föds och har de tidigare ett eller flera gemensamma barn som står under deras vårdnad, förvärvar barnet vid födelsen det efternamn som det senast födda syskonet bär. Har föräldrarna olika efternamn när barnet föds och är andra stycket inte tillämpligt, anses barnet vid födelsen ha förvärvat det av föräldrarnas efternamn som anmäls till skattemyndigheten efter Anmälan kan i stället avse ett namn som någon av föräldrarna senast har burit som ogift. Görs inte någon anmälan i fall som har sagts, anses barnet vid födelsen ha förvärvat moderns efternamn. Fastställs inte faderskapet inom efter födelsen, anses efter födelsen vem som skall anses barnet vid födelsen ha förvärvat som barnets far eller vem som anses som barnets mor, anses barnet vid födelsen ha förvärvat Den som adopteras av makar med gemensamt efternamn förvärvar genom adoptionen det namnet. Har adoptivföräldrarna olika efternamn och har de tidigare ett eller flera gemensamma barn som står under deras vårdnad, förvärvar adoptivbarnet genom adoptionen det efternamn som adoptivföräldrarnas senast födda barn bär. Den som adopteras av makar med gemensamt efternamn förvärvar genom adoptionen det namnet. Har adoptivföräldrarna olika efternamn och har de tidigare ett eller flera gemensamma barn som står under deras vårdnad, förvärvar adoptivbarnet genom adoptionen det efternamn som adoptivföräldrarnas senast födda barn bär. efternamn och är andra stycket efternamn och är andra stycket inte tillämpligt, förvärvar adoptiv- inte tillämpligt, förvärvar adoptiv- barnet genom adoptionen det av barnet genom adoptionen det av dessa anmäler i adoptionsärendet. dessa anmäler i adoptionsärendet. Anmälan kan i stället avse ett Anmälan kan i stället avse ett som någon av adoptiv- 1 Senaste lydelse 1991:493. föräldrarna senast har burit som ogift. Görs inte någon anmälan i fall som har sagts, förvärvar adoptivbarnet genom adoptionen adoptivmoderns efternamn. föräldrarna senast har burit som ogift. Görs inte någon anmälan i fall som har sagts, förvärvar adoptivbarnet genom adoptionen adoptivmoderns efternamn eller, om föräldrarna är av samma kön, det efternamn som den äldsta av adoptivföräldrarnas bär. 13Förslag till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481) Härigenom föreskrivs att 6 § folkbokföringslagen (1991:481) skall ha följande lydelse. En person skall folkbokföras på den fastighet och i den territoriella för- samling där han enligt 713 §§ är att anse som bosatt. En person som är bosatt på en fastighet som innehåller flera bostads- lägenheter skall folkbokföras också på lägenhet. Med bostadslägenhet avses lägenhet som är registrerad i lägenhetsregistret enligt lagen (1995:1537) om lägenhetsregister. Ett nyfött barn folkbokförs i den Ett nyfött barn folkbokförs i den församling där modern är folk- församling där modern är folkbok- bokförd eller, om modern inte är förd eller, om modern inte är folkbokförd, i den församling där folkbokförd, i den församling där fadern är folkbokförd (födelse- fadern eller den kvinna som enligt 1 a kap. tillsam- mans med modern skall anses som mor till barnet är folkbokförd (födelsehemort). Undantag från första stycket anges i 1416 §§. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av om- budsmän (), Hovrätten över och , Kammarrätten i , , , Länsrätten i , Länsrätten i , , , Riks- försäkringsverket, , , Ombuds- mannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO), Ung- domsstyrelsen, för internationella adoptionsfrågor (), (SiS), , vid , Juridiska Fakultetsstyrelsen vid , , , , , , , , Föreningen , , , , i , , (), RFSL-Socionomerna, Föreningen , (), för kristna homo- och bisexuella (Riks-EKHO), (), Forum för adopterade, Förbundet (), , Barnen , i Samhället () och . , Tema Barn, Instuitutionen för socialt arbete vid , Medicinska fakulteten vid , vid , , , , , rättigheter, Lesbisk , och organisationen för vuxna adopterade och fosterbarn, har avstått från att yttra sig. Yttranden har dessutom avgetts av AFO organisationen för vuxna adopterade och fosterbarn, , , Homosexuella liberaler, Föreningen , Adoptions- rådgivningen i , i , , , , Katolska , , Kristna Råd och Lekmannakår. Yttranden har också kommit in från ett stort antal enskilda personer. 1Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2 § lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap skall ha följande lydelse. Registrerade partner får varken gemensamt eller var för sig anta adoptivbarn enligt 4 kap. föräldra- balken. Inte heller får registrerade partner enligt 6 kap. 10 a § för- äldrabalken utses att gemensamt utöva vårdnaden om en underårig. Lagen (1984:1140) om insemination och lagen (1988:711) om befrukt- ning utanför kroppen gäller inte för registrerade partner. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 1 Senaste lydelse 1995:1245. 2Förslag till lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1987:813) om homosexuella sambor1 dels att punkterna 15 och 23 skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny punkt, punkt 24, av följande lydelse. Om två personer bor tillsammans i ett homosexuellt förhållande, skall vad som gäller i fråga om sambor enligt följande lagar och bestämmelser tillämpas även på de homosexuella samborna: _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ 4 § lagen (1997:159) om brevröstning i vissa fall, 10 kap. 18 §, 11 kap. 2, 15 6 kap. 10 a §, 10 kap. 18 §, och 16 §§, 12 kap. 7 och 8 §§ samt 11 kap. 2, 15 och 16 §§, 12 kap. 7 16 kap. 7 och 9 §§ , och 8 §§ samt 16 kap. 7 och 9 §§ 16. säkerhetsskyddslagen (1996:627), _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ 12 § första stycket 2 lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap, 23. lagen (1990:272) om inter- 23. lagen (1990:272) om inter- nationella frågor rörande makars nationella frågor rörande makars 4 kap. 2 § andra stycket a) lagen (1962:381) om allmän för- Förutsätter dessa lagar eller bestämmelser att samborna skall vara ogifta, gäller det också de homosexuella samborna. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 1 Senaste lydelse 2001:1142. 3Förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag Härigenom föreskrivs att 4 och 4 a §§ lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag skall ha följande lydelse. Rätten att uppbära allmänt barnbidrag för ett barn tillkommer, där barnet står under föräldrarnas gemensamma vårdnad, barnets moder eller, om föräldrarna gjort anmälan härom till allmän försäkringskassa, barnets fader. Är den förälder som uppbär bidrag enligt vad nu har sagts till följd av frånvaro, sjukdom eller annan orsak förhindrad att deltaga i vårdnaden, skall rätten att uppbära bidraget i stället till- komma den andra föräldern. Om föräldrarna gemensamt har vårdnaden om ett barn men barnet varaktigt bor tillsammans med endast en av dem, tillkommer rätten att uppbära allmänt barnbidrag efter anmälan den för- älder som barnet bor hos. Står barnet ej under föräldrarnas gemensamma vårdnad, tillkommer rätten att uppbära bidraget den som har vårdnaden om barnet. Har två särskilt förordnade vårdnadshavare utsetts att utöva vårdnaden gemensamt, skall vad som har sagts om barnets fader och moder i stället gälla den manlige respektive den kvinnliga vårdnads- havaren. Allmänt barnbidrag lämnas endast om bidragsmottagaren är bosatt i . Om vårdnadshavarna är av samma kön, tillkommer rätten att uppbära barnbidrag enligt första stycket första och femte mening- arna den äldre av dem eller, om de gjort anmälan om det, den yngre. I fråga om rätten att uppbära allmänt barnbidrag likställs med föräldrar de, som med socialnämndens tillstånd har tagit emot ett utländskt barn för vård och fostran i syfte att adoptera det. Allmän försäkringskassa får på framställning av socialnämnd förordna att allmänt barnbidrag för barn, som genom socialnämndens försorg placerats i enskilt hem, skall uppbäras av den som fostrar barnet. Har barnet placerats i enskilt hem av annan än socialnämnd, får sådant förordnande meddelas på framställning av den som enligt första stycket uppbär bidraget. Rätten att uppbära flerbarnstillägget tillkommer den som uppbär all- mänt barnbidrag för de barn som flerbarnstillägget avser. Om barnbidrag har slutat utges för alla de barn som flerbarnstillägget avser, tillkommer rätten att uppbära flerbarnstillägget barnens vårdnadshavare. Om alla barn som berättigar till flerbarnstillägget är myndiga, eller om barnen Senaste lydelse 1999:805. Senaste lydelse 1997:1316. Skulle enligt första stycket två personer kunna uppbära flerbarns- tillägget, betalas detta till kvinnan eller, om de gör anmälan om detta, till mannen. Är personerna av samma kön, betalas flerbarns- tillägget till den äldre av dem eller, om de gör anmälan om det, till den yngre. saknar vårdnadshavare, tillkommer rätten den eller de föräldrar som barnen stadigvarande sammanbor med. Skulle enligt första stycket två personer kunna uppbära flerbarns- tillägget, betalas detta till kvinnan eller, om de gör anmälan härom, till mannen. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Anmälan kan i stället avse ett namn som någon av adoptivför- äldrarna senast har burit som ogift. Görs inte någon anmälan i fall som har sagts, förvärvar adoptiv- barnet genom adoptionen adoptiv- moderns efternamn eller, om adoptivföräldrarna är av samma kön, det efternamn som den äldre av dem bär. Förslag till lag om ändring i namnlagen (1982:670) Härigenom föreskrivs att 2 § namnlagen (1982:670)1 skall ha följande Den som adopteras av makar med gemensamt efternamn förvärvar genom adoptionen det namnet. Har adoptivföräldrarna olika efternamn och har de tidigare ett eller flera gemensamma barn som står under deras vårdnad, förvärvar adoptiv- barnet genom adoptionen det efternamn som adoptivföräldrarnas senast födda barn bär. Har adoptivföräldrarna olika efternamn och är andra stycket inte tillämpligt, förvärvar adoptiv- barnet genom adoptionen det av adoptivföräldrarnas efternamn som dessa anmäler i adoptionsärendet. Anmälan kan i stället avse ett namn som någon av adoptivför- äldrarna senast har burit som ogift. Görs inte någon anmälan i fall som har sagts, förvärvar adoptiv- barnet genom adoptionen adoptiv- moderns efternamn. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 1 Lagen omtryckt 1982:1134. 5Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd Härigenom föreskrivs att 17 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd skall ha följande lydelse. Underhållsstödet betalas ut till Underhållsstödet betalas ut till betalas underhållsstödet ut till var betalas underhållsstödet ut till var och en av föräldrarna. och en av föräldrarna. utsetts att utöva vårdnaden gemen- utsetts att utöva vårdnaden gemen- samt, betalas underhållsstödet ut samt, betalas underhållsstödet ut till den kvinnliga vårdnadshavaren till den kvinnliga vårdnadshavaren eller, om vårdnadshavarna begär eller, om vårdnadshavarna begär det, till den manlige vårdnads- det, till den manlige vårdnads- Är de särskilt förordnade vårdnadshavarna av samma kön, betalas underhållsstödet ut till den äldre av dem eller, om de begär det, till den yngre. Förlängt underhållsstöd betalas ut till den studerande. Om det finns synnerliga skäl, får underhållsstödet på framställan av socialnämnden betalas ut till någon annan lämplig person eller till nämnden att användas för barnets bästa. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 1 Senaste lydelse 2000:1390. 6Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension Härigenom föreskrivs att 3 kap. 13 § lagen (1998:674) om inkomst- grundad ålderspension skall ha följande lydelse. Om föräldrarna enligt 11 och 12 §§ var för sig kan tillgodoräknas ett pensionsgrundande belopp enligt 10 § får de, genom anmälan hos allmän försäkringskassa, ange vem av dem som skall tillgodoräknas ett sådant Görs inte anmälan enligt första Görs inte anmälan enligt första stycket skall beloppet tillgodo- stycket skall beloppet tillgodo- räknas den av föräldrarna som, för räknas den av föräldrarna som, för det år beloppet hänför sig till, har det år beloppet hänför sig till, har 4 kap. 2 §. Har ingen av föräldrar- 4 kap. 2 §. Har ingen av föräldrar- na något pensionsunderlag för det na något pensionsunderlag för det året eller har de lika högt underlag, året eller har de lika högt underlag, skall det pensionsgrundande be- skall det pensionsgrundande be- loppet tillgodoräknas modern. eller, om föräldrarna är av samma kön, den äldre av dem. Vid beräkning enligt andra stycket av pensionsunderlaget skall bortses från pensionsgrundande belopp enligt 10 §. Vidare skall vid sådan beräkning med pensionsgrundande inkomst likställas inkomster som avses i 18 §. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet , regeringsrådet Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om ändring i lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap, 2.lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor, 3.lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, 4.lag om ändring i namnlagen (1982:670), 5.lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd, 6.lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålders- pension. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av ämnesrådet och hovrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: I remissen föreslås att registrerade partner skall få rätt att adoptera barn. Det faller inte inom Lagrådets uppgifter att uttala sig om lämpligheten i och för sig av en sådan ändring av nu gällande rätt. Lagrådet vill emellertid framföra följande synpunkter på utformningen av lagförslaget och på dess konsekvenser. Förslaget i remissen går längre än lagen i de andra länder där möjlighet till sådan adoption har införts (jfr s. 14 i remissen). I dessa länder har man av hänsyn särskilt till de internationella relationerna avstått från att göra lagen tillämplig på adoptioner av utländska barn. Det nu framlagda lagförslaget innehåller däremot inte en sådan begränsning. I den mån sådana adoptioner kommer till stånd kan resultatet i stor utsträckning förväntas bli haltande rättsförhållanden såtillvida som adoptioner i inte kommer att erkännas bl.a. i barnens hemländer, vilket kan leda till vissa praktiska och rättsliga problem. I andra länder synes också vikt ha fästs vid bl.a. att om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner har begränsats till adoptioner som görs av makar och av en person ensam. Därtill kommer att de praktiska förutsättningarna för att genomföra internationella adoptioner när adoptanterna är registrerade partner inte närmare belysts i remissen. Vad som sägs i remissen och vad som upplysts under föredragningen ger dock närmast vid handen att det är osannolikt att registrerade partner inom överskådlig tid kommer att kunna gemensamt adoptera barn från utlandet. Lämpligheten av att genomföra en lagstiftning som i detta hänseende inte kan förväntas få något praktiskt genomslag kan självfallet sättas i fråga. Detta gäller särskilt om lagstiftningen, som ett flertal remissinstanser gjort gällande i detta fall, kan medföra negativa konsekvenser av annat slag, t.ex. genom att göra myndigheter i andra länder mindre benägna att över huvud taget medverka till att barn från dessa länder adopteras i . förhållanden framstår det som väsentligt att lagstiftaren, om en sådan lagstiftning ändå genomförs, klart redovisar förslagets begränsningar och därigenom motverkar att registrerade partner bibringas förväntningar som inte kan infrias. De grundläggande förutsättningarna för adoption finns i 4 kap. 6 § Någon ändring av den bestämmelsen föreslås inte. en faktor för lämplighetsprövning framhålls emellertid i remissen (s. 30) att barnet får möjlighet till ett naturligt umgänge med personer av båda könen och att barnet kan erbjudas en varaktig och god manlig och kvinnlig förebild i barnets närhet. Om detta kriterium anses vara av avgörande vikt, finner Lagrådet det lämpligt att detta återspeglas i lagtext, vilket skulle medföra att rätten åläggs att särskilt pröva om förutsättningar för adoption föreligger i detta hänseende. lagreglering skulle exempelvis kunna få formen av följande nya mening efter andra meningen i första stycket i 4 kap. 6 § : När tillstånd till adoption söks av två personer som lever i registrerat partnerskap eller av en person som lever i sådant partnerskap och som vill adoptera sin partners barn, skall rätten fästa särskilt avseende vid att barnet under sin uppväxttid kan förväntas få både en manlig och en kvinnlig förebild i sin närmiljö. Förslaget till lag om ändring i lagen om allmänna barnbidrag I första stycket finns regler som närmast syftar till att klarlägga vem av två vårdnadshavare som har rätt att uppbära allmänt barnbidrag. Sedan lagen kom har stycket byggts på åtskilliga gånger men det ger ändå ingen heltäckande bild av vad som gäller i olika situationer. I de följande styckena i paragrafen finns ytterligare regler av motsvarande slag och sådana finns också på annat håll i lagen. Reglerna tillämpas också på flerbarnstillägg (2 a §) och på förlängt barnbidrag (8 § lagen /1986:378/ om förlängt barnbidrag). För flerbarnstilläggen finns särskilda regler i 4 a § vilka i remissen föreslås kompletterade. Vad nu sagts ger en antydan om att den sammantagna regleringen är komplicerad. Någon lagteknisk översyn av bestämmelserna har inte gjorts och föreslås inte nu heller. Lagrådets granskning av den föreslagna lagtexten får därför inriktas på anpassningen till den befintliga regle- ringen. I remissen föreslås att det i ett nytt andra stycke skall anges vem av två vårdnadshavare av samma kön som skall ha rätt att uppbära barnbidraget. Enligt Lagrådets mening hör bestämmelsen naturligen hemma i första stycket. Med en placering där kan också styckeindelningen behållas och följdändringar undvikas (jfr 2 a § första stycket som hänvisar till 4 § tredje stycket). Enligt den avslutande meningen i första stycket lämnas allmänt barnbidrag endast om bidragsmottagaren är bosatt i . Bestäm- melsen är av annan karaktär än övriga bestämmelser i stycket och kan lämpligen bilda ett nytt sista stycke i paragrafen. Med beaktande av vad som sagts skulle paragrafen kunna få förslagsvis följande lydelse: En förälder som ensam har vårdnaden om ett barn har rätt att uppbära allmänt barnbidrag för barnet. Vid gemensam vårdnad gäller följande. Rätt att uppbära allmänt barnbidrag har barnets moder eller, om föräldrarna gör anmälan om det till den allmänna , Är den nu avsedde föräldern till följd av frånvaro, sjukdom eller annan orsak förhindrad att delta i vårdnaden, övergår rätten att uppbära bidraget till den andre föräldern. tillsammans med endast en av föräldrarna, har efter anmälan den föräldern rätt att uppbära bidraget. Har barnet två särskilt förordnade vårdnadshavare, skall vad som sagts om barnets moder och fader i stället gälla den kvinnliga respektive den manlige vårdnadshavaren. föräldrar eller för barnet särskilt förordnade vårdnadshavare av samma kön, skall vad som sagts om barnets moder i stället gälla den äldre av kvinnorna eller männen eller, om de gör anmälan om det, den yngre av I..det. Allmänt barnbidrag lämnas endast om bidragsmottagaren är bosatt i Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2001/02:123 Partnerskap och adoption