prop · GP03160 · 2002-03-04 00:00:00 — Regeringen är övertygad om att EU behöver förses med en modern och väl fungerande förvaltning för att klara de stora förändringar som unionen står inför, inte minst när det gäller anslutningen av nya medlemsstater. Regeringen eftersträvar bland annat ökad delegering, ökad rörlighet mellan medlemsstaternas förvaltningar och EU:s institutioner, ökad jämställdhet, en modernisering av lönesystemet och ett regelverk som främjar öppenhet och insyn. Under ordförandeskapet lyckades samla rådet till gemensamma reaktioner på en rad områden där kommissionen föreslagit förändringar, detta för att påverka kommissionen i önskad riktning och för att underlätta senare beslut. lyckades också få uppslutning kring krav på åtgärder när det gäller för centrala frågor som de EU- anställdas yttrandefrihet och likabehandling av makar och registrerade partner. Det är regeringens övertygelse att den modernisering som sker inom kommissionen och de övriga institutionerna kommer att gagna medborgarnas förtroende för unionen och bereda vägen för utvidgningen. EU måste bistås av moderna, öppna och medborgarorienterade institu- tioner. fortsatte att verka för ökad öppenhet och insyn i EU:s institutioner, framförallt genom att delta i, leda och slutföra förhandlingarna om förordningen (EG)nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till , rådets och kommissionens handlingar. Under det svenska ordförandeskapet antog rådet ett beslut om publi- ceringen av rådshandlingar på Internet. Vidare verkade för ökad öppenhet i mål i . En av de viktigaste frågorna under förhandlingarna om förordningen var frågan om rättsaktens eventuella påverkan på nationell rätt. Denna fråga löstes på ett tillfredsställande sätt. Enligt förordningen har den varken till syfte eller effekt att ändra nationella regler om handlings- offentlighet. Medlemsstaterna är även fortsättningsvis behöriga att självständigt och enligt nationell rättsordning pröva frågor om utlämnande av alla handlingar som finns hos dem, även sådana handlingar som härrör från EU:s institutioner. En närmare redogörelse för arbetet med öppenhet inom EU kommer att lämnas i en särskild skrivelse från regeringen till . har , rådet och kommissionen arbetat fram de följdförändringar i sina respektive arbetsordningar som varit nödvändiga på grund av förordningen. antog rådet ett beslut om publicering av vissa rådshandlingar på Internet (rådets beslut /320/EG av om tillgängliggörande för allmänheten av vissa kategorier av rådets handlingar). Beslutet inkorporerades senare i ovan nämnda ändringar i rådet arbetsordning. Beslutet innebar att ett stort antal arbetsdokument och andra rådshandlingar när det gäller lagstiftningsärenden med viss automatik publiceras i fulltext i rådets offentliga register. avgjorde målet C-353/99P Hautala mot rådet. Målet rörde frågan om rådets skyldighet enligt rådets förutvarande offentlighetsregler att lämna ut de delar av rådshandlingar som inte täcks av sekretess. intervenerade i målet och argumenterade för ståndpunkten att rådet var skyldigt att lämna ut de delar av handlingar som ej täcks av sekretess. Rådet å sina sida ansåg sig inte vara underkastat en dylik skyldighet. Domstolen fann sedermera att rådet var skyldigt att lämna ut de delar av handlingar som inte täcks av sekretess. En uttrycklig regel med en sådan skyldighet finns intagen i den nya förordningen om allmänhetens tillgång till , rådets och kommissionens handlingar. Det interinstitutionella avtalet om gemensamma riktlinjer för gemen- skapslagstiftningens redaktionella kvalitet som slöts av rådet, kommissionen och har följts Skr. 2001/02:160 av en handledning med närmare anvisningar om hur lagstiftningen bör har handledningen översatts till alla medlemsspråk. har underrättat sig om hur arbetet med handledningen har fortskridit liksom de andra åtgärder som institutionerna enligt avtalet har att vidta. Behovet av klara och begripliga rättsakter var ett av de ämnen som behandlades på i under ordförande- skap. På konferensen presenterades en , som innehåller en omskrivning av ett EG-direktiv (det s.k. leksaksdirektivet 88/378/EEC). Rapporten visar hur man kan skriva direktiv på ett överskådligare och klarare sätt. har kommissionens översättningstjänst översatt det omarbetade direktivet till alla medlemsspråk för att det skall kunna användas i diskussioner om bättre rättsakter i såväl institutionerna som medlemsstaterna. stöder initiativen och kommer att driva frågan om klarare rättsakter i olika sammanhang, bland annat i synpunkter på kommissionens vitbok om EU:s styrelseformer. I den s.k. Mandelkernrapporten om hur kan göras enklare, bättre och tillgängligare för medborgarna, finns förslag som också rör den språkliga och redaktionella kvaliteten på rättsakter. Rapporten lades fram av Mandelkerngruppen, som har bestått av regel- förenklingsexperter från medlemsländerna i EU och från kommissionen. Från har representanter från och Närings- departementet deltagit. Gruppen tillsattes av förvaltningsministrarna . Inom påbörjades uppbyggnaden av en särskild EU-språkvård med inriktning på att ge stöd till svenska deltagare i rådets och kommissionens arbetsgrupper och till svenska översättare i institutionerna för att öka kvaliteten i såväl källtexter som översättningar. språkexperter har tillförts en årsarbetskraft för detta ändamål. Kommissionen har som uppgift att övervaka att medlemsstaterna tillämpar och genomför EG-rätten på ett riktigt sätt (artikel 211 i EG- fördraget). Till kommissionen inkommer klagomål från enskilda fysiska eller juridiska personer eller från andra medlemsstater om påstådda överträdelser av EG-rätten. Kommissionen kan också på eget initiativ ta upp sådana frågor. Om kommissionen anser att en medlemsstat inte har uppfyllt sina skyldigheter enligt EG-fördraget, kan kommissionen inleda ett s.k. överträdelseförfarande enligt artikel 226 i EG-fördraget. Överträdelse- ärendena kan delas in i två grupper. Den ena gruppen avser utebliven anmälan till kommissionen om fullständigt genomförande av EG- direktiv, medan den andra gruppen gäller felaktig tillämpning av EG- rätten. Det formella överträdelseförfarandet är indelat i tre faser. I den första Skr. 2001/02:160 fasen beslutar kommissionen om en formell underrättelse till medlemsstaten, i vilken den berörda medlemsstaten lämnas tillfälle att inom en viss angiven tid komma in med synpunkter på den påstådda överträdelsen. Om kommissionen inte är nöjd med svaret på den formella underrättelsen och fortfarande anser att det är fråga om en överträdelse, kan kommissionen i ett andra steg avge ett motiverat yttrande. I det motiverade yttrandet föreläggs den berörda medlemsstaten att vidta rättelse inom en viss angiven tid, normalt . Om medlems- staten inte rättar sig kan kommissionen i den tredje fasen besluta att föra ärendet vidare till . har tagit emot 29 formella underrättelser varav 6 underrättelser har avsett underlåtelse att anmäla fullständigt genom- förande av sammanlagt 35 direktiv. har kommissionen överlämnat 13 motiverade yttranden till . Kommissionen har vidare fört tre ärenden mot vidare till EG- domstolen. I bilaga 7 redogörs för pågående överträdelseärenden mot . 43 Svenska språket och rekrytering av svenskar 43.1Svenska språket i EU Svenska är ett av EU:s elva officiella språk. Svenska språkets ställning som ett av de officiella språken är av stor principiell betydelse för . En viktig utgångspunkt är att enskilda har god möjlighet till kommunikation med EU:s institutioner på det egna språket och att folk- valda ledamöter i och ministerrådet har möjlighet att använda svenska. Demokratiskt valda representanter får inte utestängas på grund av eventuella bristande språkkunskaper. Då språkfrågan utgör en del av regeringens strävanden efter större öppenhet och demokratisk förankring av EU-arbetet är svenska språkets ställning inom EU mycket betydelsefull. Regeringens ambition är att förbättra situationen för svenskan ytterligare. beslutade regeringen att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppdrag att ta fram ett handlingsprogram för svenska språket (dir. 2000:66). Programmet skall bland annat syfta till att främja svenska språkets ställning. Kommittén skall i detta sammanhang se över svenskans ställning i EU. Uppdraget skall redovisas . EU har en ambitiös språkpolitik och av bland annat rättssäkerhetsskäl översätts EU:s olika rättsakter till de olika officiella språken. uppkom problem att komma överens i vissa språkpolitiska frågor, bland annat i diskussionen om ett gemenskapspatent och dess översätt ningskrav. Även de ökade krav på översättnings- och tolkningsavdel ningarna som en utvidgning av EU ger upphov till uppmärksammades Skr. 2001/02:160 . 43.1.1Tolkning och översättning till och från svenska Översättningar till och från svenska, både kvantitativt och kvalitativt, har stadigt förbättrats sedan inträde i den europeiska unionen 1995 och det svenska språket missgynnas därför knappast längre på översättningsområdet. Däremot förekommer fortfarande tolkning i mindre utsträckning till svenska än till EU:s andra officiella språk. Vid formella ministerrådsmöten tolkas det i allmänhet till och från alla elva språken. Likaså vid plenarsessioner och utskottssam- manträden. I rådsarbetsgrupperna däremot, där tjänstemän deltar, varierar tillgången på tolkning. Med anledning av det svenska ordförandeskapet i EU och att ansträngningar har gjorts för att förbättra tolkservicen till och från svenska steg tolkningen till svenska . Ett fåtal arbetsgrupper har ingen tolkning alls, övriga har alltid tolkning till och från engelska och franska, och därutöver fanns i nästan alla grupper tolkning till tyska, italienska, spanska, nederländska och portugisiska. I samband med då antalet officiella EU-språk kommer att stiga kraftigt kommer språkregimen att utsättas för stora påfrestningar. Den svenska språkpolicyn lades fast 1996 (Riktlinjer för att främja svenska språkets ställning i EU-arbetet, cirkulär 6, UD PM 1999:6 rev.). Syftet med policy är att förmå EU:s institutioner att ta sitt fulla ansvar för tolkning och översättning. När det gäller arbetsdokument med förslag till rättsakter skall en fullt godtagbar svensk översättning finnas tillgänglig inom rimlig tid före det rådsmöte då formellt beslut skall fattas. Grundprincipen för tolkning är att inte godtar någon särställning, varken positiv eller negativ, för ett enskilt språk. accepterar etablerad praxis med ett begränsat antal arbetsspråk i vissa organ. Däremot skall svenska språket inte behandlas sämre än andra jämförbara språk t.ex. danska, finska, grekiska och portugisiska. verkar därför för att den ordning med tolkning till ett flertal språk, men inte svenska, som förekommer i en del arbetsgrupper skall upphöra. 43.2 Svenskar i EU:s institutioner Frågor om svenskar i EU:s institutioner handläggs vid EU-enheten på EU-enheten samordnar arbetet inom när det gäller högre chtjänster genom prioritering av områden samt kandidatfrågor. Vidare ansvarar enheten för insatser för god basrekrytering, bevakning av mellannivåerna, tidsbegränsade tjänster, nationella experter, praktik- tjänstgöring, kontakt- och informationsverksamhet, samt bevakning av Svenskar anställda i EU-institutionerna Skr. Sammantaget arbetar omkring 1000 svenskar på fasta eller tidsbe- gränsade tjänster eller som nationella experter inom EU. Omkring en fjärdedel av dessa är tolkar och översättare. I förhållande till föregående år är det totala antalet svenskar i stort sett oförändrat. Av det totala antalet anställda på fasta och tidsbegränsade tjänster är kvinnor. Andelen kvinnor bland chefer och handläggare är dock betydligt lägre . Det är svårt att upprätthålla exakt statistik eftersom det saknas en sammanhållande funktion med sådant ansvar inom EU. Uppgifter måste därför inhämtas från varje enskild institution och därefter sammanställas. Brysselrepresentationen har tagit på sig ansvaret för att uppdatera informationen, vilket bland annat är viktigt i relation till nätverks- byggande med och mellan svenskarna inom EU. Antalet tjänstledigheter och avgångar bland EU-svenskarna var fortsatt relativt hög. Omställningen till arbetsförhållandena i har av flera upplevts som påfrestande. har det, till följd av avgångar, uppstått en markant under- representation av svenskar på chefsnivå. Detta gällde i synnerhet för kommissionen där det endast fanns en svensk på biträdande generaldirektörsnivå och tre svenskar på direktörsnivån. Regeringen har aktivt stött det moderniseringsarbete som pågår inom kommissionen och som innebär genomgripande administrativa reformer, inte minst beträffande personalpolitiken. Att skapa ett arbetsklimat i institutionerna som bättre passar svenska tjänstemän är ett viktigt led i arbetet med att främja svensk representation i EU:s förvaltning (se ovan 42.11). anordnades endast ett fåtal uttagningsprov för externa sökande, varför det inte fanns stora möjligheter att fylla på med nya svenskar. Ett antal svenskar anställdes dock från s.k. reservlistor. Dessa listor omfattar svenskar som tidigare klarat uttagningsprov men som ännu ej anställts. EU-enheten bidrar även med information till svenskar som söker anställning. Informationen finns som en särskild webbsida . Brysselrepresentationen har , i samarbete med , fortsatt arrangerat möten och seminarier för EU-svenskar. Detta i syfte att etablera, upprätthålla och förstärka kontakterna med svenska EU-tjänstemän. Aktuell information om och EU har löpande sänts till samtliga EU-svenskar. Bilaga 1: Viktigare förordningar, direktiv och beslut Enligt rådets redovisning av antagna rättsakter röstade Det gällde registrering av geografiska beteck- ningar och ursprungsbeteckningar (kap. 23.6), utgifter inom veterinärom- rådet (kap. 23.11.3) samt bestämmelser för olivolja (kap. 23.2.8). Det förekom inte att avstod från att rösta. Förordning/direktiv/beslut EGT L 11, direktiv om allmän produktsäkerhet EGT L 82, Rådets rambeslut av om 22.03.2001, s. 1-4 EGT L 145, 31.5.2001, s. 43 (EG) nr 1049/2001 av om allmänhetens tillgång till Europa- EGT L 153, s. 1 Rådets beslut av om inrättandet av ett europeiskt nätverk för EGT L 174, Rådets förordning (EG) nr 1206/2001 av 27.6.2001, s. 1 medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur EGT L 174, Rådets beslut (EG) nr 470/2001 om 27.6.2001, s. 25 inrättandet av ett europeiskt rättsligt nätverk på privaträttens område EGT L 186, s. 11 Rådets beslut av om inrättandet av ett program för stimulans, utbyte, utbildning och samarbete på det EGT C 194, Rådet beslut om budget för Europol 2002 EGT L 283, Direktiv om ändring av direktiven 27.10.01, s. 28 78/660/EEG, 83/349/EEG och 86/635/EEG med när det gäller på värderingsreglerna för årsbokslut och sammanställd redovisning i vissa typer av bolag samt i banker och andra finansiella EGT L 294, Rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av 10.11.01, s 1 om stadgan för europabolag EGT L 313, Rådets beslut (2001/840/EG) 30.11.2001, s. 40 av om ändring av EGT L 81, Rådets förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav EGT L 93, Rådets beslut (2001/258/EG) om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och republiken och mekanismer för att fastställa vilken stat som skall ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i någon av medlemsstaterna eller i eller EGT L 135, s. 1 Rådets beslut av om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och om ömsesidigt EGT L 135, s. 37 Rådets beslut av om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och om ömsesidigt EGT L 149, Rådets direktiv /40/EG om ömsesidigt erkännande av beslut om avvisning eller utvisning av medborgare i EGT L 150, Rådets förordning (EG) nr 1091/2001 av om fri rörlighet med en visering för längre vistelse EGT L 187, Rådets direktiv /51/EG om 10.7.2001, s. 47 komplettering av bestämmelser i artikel 26 i konventionen om tillämpning av EGT L 212, Rådets direktiv (2001/55/EG) om minimi- normer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära EGT L 284, s. 1 om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och om ömsesidigt Rådets beslut nr 2001/792/EG av den 23 15.11.2001, s. 7- om inrättande av en gemenskapsindustri för att underlätta ett förstärkt samarbete vid biståndsinsatser EGT L 121, 2001/20/EG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar rörande tillämpning av god klinisk sed vid kliniska prövningar av humanläkemedel EGT L 194, 2001/37/EG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillverkning, presentation och försäljning av EGT L 22 , Rådets direktiv /41/EG av den 19 om ändring, vad gäller den tidsperiod som grundskattesatsen för mervärdeskatt skall tillämpas, av sjätte direktivet (77/388/EEG) beträffande det gemensamma systemet för mervärdeskatt EGT L 84, Rådets beslut /224/EG av den 12 om nedsättning av punkt- skattesatser och befrielse från punkt- skatter för vissa mineraloljor som används för särskilda ändamål. EGT L 15, Rådets direktiv /115/EG av den 20 om ändring av direktiv 77/388/EEG i syfte att förenkla, modernisera och harmonisera kraven på fakturering när det gäller EGT L 71, Rådets beslut om ingående av avtal mellan Europeiska gemenskapen och (2001/197/EG) EGT L 71, Rådets beslut om ingående av avtal mellan Europeiska gemenskapen och förenta stater om förlängning av samarbetsprogrammet inom högre (2001/196/EG) EGT C 204, Rådets slutsatser om uppföljning av 20.7.2001, s. 6-7 rapporten om konkreta framtidsmål för EGT C 204, Rådets resolution om e-lärande 20.7.2001, s. 3-5 EGT L 206, 31.7.2001, s. 1 2001/19/EG av om ändring av rådets direktiv /48/EEG och 92/51/EEG om den generella ordningen för erkännande av yrkeskvalifikationer och av rådets direktiv /452/EEG, 77/453/EEG, 78/686/EEG, 78/687/EEG, 78/1026/EEG, 78/1027/EEG, 80/154/EEG, 80/155/EEG, 85/384/EEG, 85/432/EEG, 85/433/EEG och 93/16/EEG om yrkena sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, tandläkare, veterinär, barnmorska, arkitekt, farmaceut EGT L 31, 02-02- Rådets förordning (EG) nr 216/2001 av förordning (EEG) nr 404/93 om den EGT L 145, Rådets förordning (EG) nr 1038/2001 av förordning (EG) nr 1251/1999 om upprättande av ett stödsystem till producenter av vissa jordbruksgrödor (EG) nr 999/2001 av om fastställande av bestämmewlser för förebyggand, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform EGT L 147, 2001/10/EG av om ändring av rådets direktiv /68/EEG vad EGT L 148, Rådets förordning (EG) nr 1051/2001 av EGT L 178, Rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av organisationen av marknaden för socker EGT L 201, Rådets förordning (EG) nr 1512/2001 om ändring av förordning (EG) nr 1254/1999 om den gemensamma organisationen av EGT L 201, Rådets förordning (EG) nr 1514/2001 av förordning (EEG) nr 1696/71 om den EGT L 201, Rådets förordning (EG) nr 1513/2001 av förordning nr 136/66/EEG och förordning (EG) nr 1638/98 vad gäller en förlängning av giltighetstiden för stödsystemet och EGT L 234, Europarlamentets och rådets direktiv 2001/46/EG av om ändring av rådets direktiv /53/EG om fastställande av principerna för organisationen av officiell kontroll på djurfoderområdet samt av rådets direktiv 70/524/EEG, 96/25/EG och 1999/29/EG EGT L 316, Rådets direktiv /88/EG av den 23 om ändring av direktiv 91/630/EEG om fastställande av lägsta EGT L 321, Rådets förordning (EG) nr 2375/2001 om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 466/2001 om fastställande av högsta tillåtna halt för vissa främmande EGT L 341, Rådets förordning (EG) nr 2529/2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för får- och getkött Rådets förordning (EG) nr 2582/2001 om ändring av förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen för Rådets förordning (EG) nr 2587/2001 om ändring av förordning (EEG) nr 404/93 om den gemensamma organisationen av KOM (2001) 109 Gemensam ståndpunkt antagen av rådet och rådets direktiv om ändring av direktiv 97/67/EC för att ytterligare öka konkurrensen inom postsektorn i EGT L 35, 2001/1/EG om ändring av rådets direktiv 70/220/EEG om åtgärder mot luftförorening genom utsläpp från EGT L 106, 2001/18/EG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv 90/220/EEG EGT L 114, 24.4.2001, s. 1 (EG) nr 761/2001 av om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS) EGT L 194, 2001/41/EG om ändring för tjugoförsta gången av rådets direktiv /769/EEG om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) vad gäller ämnen som klassificeras som cancerframkallande, mutagena eller EGT L 197, 21.7.2001, s. 30 2001/42/EG om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan EGT L 226, Kommissionens direktiv /60/EG om 22.8.2001, s. 5 anpassning till tekniska framsteg av 1999/45/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga EGT L 309, 27.11.2001, s. 1 2001/80/EG om begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar från stora EGT L 309, 27.11.2001, s. 22 2001/81/EG om nationella utsläppstak för Bilaga 2: Förslag till viktigare förordningar, direktiv förordningar/direktiv/beslut KOM (2001) 221 Förslag till rådets förordning om ett övergripande ramverk för gemenskapens insatser för att underlätta genomförandet av ett europeiskt civilrättsligt område. KOM (2001) 505 Förslag till förordning om domstols be- hörighet och om erkännande och verk- ställighet av domar i mål om föräldra- KOM (2001) 522 Förslag till rådets rambeslut om en euro- peisk arresteringsorder och om överläm- KOM (2001) 546 Meddelande från kommissionen om säljfrämjande åtgärder på inre markna- rådets förordning om säljfrämjande åt- gärder på inre marknaden. KOM (2002) 80 Förordning om tillämpning av interna- KOM (2001) 127 Förslag till rådets direktiv om varaktigt KOM (2001) 181 Förslag till rådets direktiv om minimi- normer för mottagande av asylsökande i KOM (2001) 447 Förslag till rådets förordning om kriteri- er och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medbor- gare i tredje land har givit in i någon KOM (2001) 510 Förslag till rådets direktiv om minimi- normer för när medborgare i tredjeland och statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga KOM (2001) 624 Förslag till och rå- dets direktiv om ändring av rådets direk- tiv 96/82/EG om åtgärder för att före- bygga och begränsa följderna av allvar- liga olyckshändelser där farliga ämnen KOM (2001) 283 rådets direktiv om tillnärmning av med- lemsstaternas lagar och andra författnin- gar om reklam för och sponsring till för- KOM (2001) 133 Rapport från kommissionen till rådet och skattesatser i fråga om punktbeskatt- ning av cigaretter och andra tobaksvaror Förslag till rådets direktiv om ändring i direktiv /79/EEG, direktiv /80/EEG och direktiv /59/EG när det gäller strukturer och skattesatser i fråga om KOM (2001) 294 rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /799/EEG om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter på området direkt och rådets förordning om administrativt samarbete i fråga om mervärdesskatt KOM (2001) 400 Förslag till rådets direktiv i syfte att sörja för en effektiv beskattning av in- komster från sparande i form av ränte- KOM (2001) 466 rådets beslut om datorbehandling av uppgifter om förflyttningar och kon- troller av punktskattepliktiga varor KOM (2001) 547 Förslag till rådets direktiv om ändring i