prop · GP03100d9 · 2002-04-15 00:00:00 — ansåg att ett stöd till avveckling av övertaliga bostäder är positivt för kommunen, det kommunala bostadsföretaget samt för privata fastighetsägare eftersom det återställer balansen på bostadsmarknaden. En samlad bedömning av de effekter för mindre företag som har redovisats, föranleder enligt regeringen inte några särskilda åtgärder. En remissammanställning i ärendet finns tillgänglig i (dnr Fi2002/1045 och Fi2002/1207). Regeringen har tidigare preliminärt bedömt att den ekonomiska ram som den nya myndigheten inledningsvis kan komma att behöva motsvarar ca . Regeringen avser att i budgetpropositionen återkomma ifråga om anslagets omfattning och finansiering. För att arbetet med omstruktureringen skall komma igång så snabbt som möjligt anser emellertid regeringen att behöver anslås . Finansiering sker delvis genom att anslaget 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet minskas. Regeringen föreslår nu ett bemyndigande för regeringen att besluta om att bilda ett eller flera bolag. Regeringen bedömer att det kan vara lämpligt att låta det av staten ägda bolaget eller bolagen ta upp lån som garanteras av staten. Regeringen avser att i budgetpropositionen återkomma i denna fråga. För att i vissa fall kunna ta över bostadsbestånd för omvandling till annat ändamål före- slås få ett utökat uppdrag (se avsnitt 7.2.2). Regeringen har bemyndigande att utfärda kreditgarantier till kommuners upplåning samt kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden för bostadsrättsföreningar (prop. 1997/98:119, bet. 1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306). Regeringen bör också kunna ställa ut kreditgarantier för kommunala bostadsföretags upplåning intill ett belopp som motsvarar av det bokförda värdet på ett företags fastigheter. Ett villkor för att garanti kan ges, skall vara att detta utgör en del av en överenskommelse mellan en kommun och staten. Den totala ramen 2002 för dessa kreditgarantier bör vara högst . försöksverksamhet har visat att finansieringsmöjligheterna för de kooperativa hyresrättsföreningarna är sämre än för övriga upplåtelseformer. För att förbättra den situationen skall regeringen, till ett belopp om högst , ha rätt att 2002 utfärda kreditgarantier för lån som en kooperativ hyresrättsförening tar för att finansiera en ombildning. Sådana garantier skall också kunna ges vid nyproduktion. Garantier får ges upp till ett belopp som motsvarar av marknadsvärdet för fastigheterna när garantiavtalet träffas. I båda fallen gäller att garantierna skall redovisas inom ett eget resultatområde samt att avgiftssättning och andra villkor skall följa de regler för statlig garantigivning som har beslutat om. Regeringen har uppdragit åt en utredare att undersöka förutsättningarna att genom olika pilotprojekt stimulera tillkomsten av kooperativa hyresrättsföreningar enligt ägarmodellen. Utredaren har redovisat resultatet av sina undersökningar. Av rapporten framgår att flera kommuner är beredda att fortsätta diskussionerna om att starta projekt med syfte att på olika sätt bilda föreningar med kooperativ hyresrätt. Av praktiska skäl har endast nio kommuner kontaktats. Utredaren drar dock slutsatsen, att det intresse som han mött tyder på att den nya upplåtelseformen med tiden skulle kunna utvecklas till mer än en marginell företeelse på den svenska bostadsmarknaden. Regeringen anser att det är angeläget att den nya upplåtelseformen prövas i praktiken. Fortsatta diskussioner bör därför föras med de kommuner som visat intresse för upplåtelseformen. Resultatet av dessa diskussioner får visa om förutsättningar finns att genomföra avsedda pilotprojekt. Regional utjämning och utveckling 33:6 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20002006 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Förskottsutbetalningar av medel från ramanslaget 33:6 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20002006 får göras till beslutade projekt som drivs av ideella föreningar, lokala kooperativ (ekonomiska föreningar), allmännyttiga stiftelser eller lokala utvecklingsgrupper. Skälen för regeringens förslag: I samband med genomförandet av strukturfondsprogrammen i har det framkommit att vissa typer av projektanordnare, t.ex. ideella föreningar och lokala kooperativ, har haft svårigheter med att starta och driva verksamheten på grund av svag likviditet. Regeringen beslutade därför om en försöksverksamhet med förskottsutbetalningar av medel från olika strukturfonder för projekt beslutade inom målprogrammen samt gemenskapsinitiativen. Mot bakgrund av erfarenheterna av programmens genomförande och försöksverksamheten med förskottsutbetalningar anser regeringen att det är angeläget att möjligheten till förskottsutbetalningar kvarstår. Förskottsutbetalningar bör således få göras till beslutade projekt som drivs av ideella föreningar, lokala kooperativ (ekonomiska föreningar), allmännyttiga stiftelser eller lokala utvecklingsgrupper. I villkoren ingår en beloppsgräns för förskottsutbetalningar och krav på prövning av projektens ekonomiska bärkraft. Allmän miljö- och naturvård Förslag till lag om rätt för kommuner att ge stöd till åtgärder i vissa investeringsprogram Regeringens förslag: En kommun får ge ekonomiskt och annat stöd till enskilda också på grund av statligt bidrag till klimatinvesteringsprogram. Lagen (1997:1323) om rätt för kommuner att ge stöd till åtgärder i lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället skall upphävas och en ny lag med angivet innehåll antas. Ärendet och dess beredning: kan svenska kommuner ansöka om bidrag till s.k. lokala investeringsprogram. Totalt har regeringen beräknat för investeringsstöd fram till och med . har 144 kommuner och två kommunalförbund beviljats sammanlagt i bidrag. Företag, enskilda och organisationer kan också få del av pengarna om kommunen inkluderar deras projekt i sitt investeringsprogram. Kommuner får i princip inte ge stöd till enskilda personer om det inte finns särskilt rättslig stöd för detta. När det gäller näringslivet kan kommuner och landsting genomföra åtgärder för att allmänt främja näringslivet, men inte lämna stöd till enskilda näringsidkare om det inte finns synnerliga skäl, jfr 2 kap. 8 § 2 st. kommunallagen (1991:900). När de lokala investeringsprogrammen infördes stiftades därför en särskild lag för att möjliggöra för kommunerna att ge stöd till enskilda i samband med åtgärder i lokala investeringsprogram (1993:1323). har upprättat en promemoria i vilken det föreslås att en kommun ges rätt att ge ekonomiskt och annat stöd till enskilda också på grund av statligt bidrag till klimatinvesteringsprogram. Promemorian har remitterats till berörda myndigheter och ett större antal kommuner. Ingen remissinstans har haft invändningar mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Det nya klimatinvesteringsstödet, som skall införas , skall liksom de lokala investeringsprogrammen utgå ifrån det kommunala perspektivet och bör i första hand ges till samlade program med åtgärder som minskar utsläppen av växthusgaser (se bl.a. prop. 2001/02:1 utg.omr. 18, bet. 2001/02:BoU1, rskr. 2001/02:67). Kommuner bör kunna fördela bidrag till enskilda, företag och andra aktörer på samma sätt som för de lokala investeringsprogrammen. Regeringen föreslår därför en ny lag som ger en kommun rätt att lämna ekonomiskt och annat stöd till enskilda också på grund av statligt bidrag till klimatinvesteringsprogram. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.2. Lagen ersätter lagen (1997:1323) om rätt för kommuner att ge stöd till åtgärder i lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället som därför skall upphävas. 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader ökas med . Skälen för regeringens förslag: För att korrigera en felaktighet i pris- och löneomräkningen för anslaget 26:1 för miljö, areela näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader bör anslaget ökas med . 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser på högst . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst , högst , högst , högst och högst . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 26:2 för miljö, areela näringar och samhällsbyggande: Forskning fick 2002 en förstärkning på , vilket innebär att större åtaganden om ekonomiska förpliktelser behöver kunna göras. Regeringen bör därför få ett ökat bemyndigande att fatta beslut som medför utgifter för åren 20032007. Bemyndigandet bör höjas med till . Hela ökningen fördelas på . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 34:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Ett projekt för myggbekämpning i nedre har inletts 2001. bidrog staten med . Innevarande år avsågs kostnaderna finansieras av kommunerna och med EU-medel. Ansökan om EU-medel har dock avslagits och i denna situation anser regeringen att staten och kommunerna bör dela på kostnaderna så att projektet kan slutföras. Anslaget bör därför ökas med . Finansiering sker genom att utgifterna inom ett annat utgiftsområde minskas. 35:4 Åtgärder för effektivare energianvändning I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Av anslaget 35:4 Åtgärder för effektivare energianvändning bör ytterligare få användas för Information, utbildning m.m. och mindre användas för energirådgivning. Skälen för regeringens förslag: Genom ett initialt stöd från Save II, ett energieffektiviseringsprogram inom EU, har ett stort antal regionala energikontor bildats i . finns 12 kontor i . Energikontoren är viktiga när det gäller att föra ut information på energiområdet. EU- finansieringen är tillfällig, och kontoren förväntas kunna finansiera sin verksamhet på annat sätt. Denna omställning är just nu aktuell för flertalet energikontor. Inom 1997 års energipolitiska program finns begränsade möjligheter att stödja energikontorens basverksamhet mer långsiktigt. I regeringens proposition Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning (prop. 2001/02:143) föreslås en ökad satsning på lokal och regional energirådgivning. För att säkerställa en kontinuitet i de regionala energikontorens verksamhet behöver under innevarande år möjligheten finnas att med ökade medel stödja energikontorens verksamhet. Regeringen anser att ytterligare bör få användas för detta ändamål och att motsvarande mindre resurser används för energirådgivning. Detta innebär att en mindre avvikelse behöver göras i förhållande till den ursprungliga inriktningen av åtgärderna enligt energipolitiska proposition (prop. 1996/97:84, bet. 1997/97 NU12, rskr. 1996/97: 272). 35:9 Skydd för småskalig elproduktion I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 35:9 Skydd för småskalig elproduktion ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 35:2 Bidrag för att minska elanvändning minskas med . Skälen för regeringens förslag: För de bidrag som avser sista kvartalet 2002 bedöms ytterligare behövas för att klara de utbetalningar som sker . avses ett system med handel av elcertifikat träda i kraft som bl.a. ersätter nuvarande stöd till småskalig elproduktion. Innan elcertifikatsystemet träder i kraft är det emellertid viktigt att de elproduktionsanläggningar som är berättigade till bidrag ges rimliga övergångsregler. Anslaget 35:9 Skydd för småskalig elproduktion bör höjas med och bidrag bör kunna utgå för hela . Därmed undviks att osäkerhet skapas i samband med övergång till ett nytt stödsystem. Finansiering sker genom att anslaget 35:2 bidrag för minskad elanvändning minskas med motsvarande belopp. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att genom ställa ut en kreditgaranti på högst för åtagande gentemot . Skälen för regeringens förslag: är ett av staten helägt aktiebolag som bildades /2001 i samband med bolagiseringen av affärsverket . I bedrivs verksamhet i form av godstransporter, framför allt på järnväg. Cargo omsätter ca och har ca 4 000 anställda. , som var första verksamhetsår, uppmärksammades ett avtal mellan staten genom affärsverket och avseende finansiering av ett flertal fastigheter inom . Avtalet löper ut . För att avtalet med skall kunna överföras från staten till och affärssamarbetet mellan och därmed skall kunna bestå i oförändrad omfattning behöver godkänna att staten genom får ställa ut en kreditgaranti på högst för förpliktelser gentemot . För denna garanti tas en riskavspeglande avgift ut som fastställs av . 36:8 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 36:8 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: har beslutat (prop. 2000/01:88, bet. 2000/01:JuU24, rskr. 2000/01:223) att skall svara för sjöfartsregistret i stället för . Lagen trädde i kraft . Kostnaderna för överflyttning och drift har beräknats till och regeringen föreslår att anslaget 36:8 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. ökas med . Finansiering sker genom utgiftsminskning under ett annat utgiftsområde. Eftersom kostnaderna för den fortsatta driften av registret ännu inte kan bedömas med tillräcklig precision avser regeringen att återkomma i denna fråga. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 36:10 : Administration ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 36:9 Bidrag till sjöfarten minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget uppfördes i budgetpropositionen för att administrationskostnader skulle kunna redovisas på ett tydligt sätt när det nya sjöfartsstödet infördes. Anslagsbehovet uppskattades till . har kunnat ta fram noggrannare beräkningar för sina administrationskostnader. Regeringen anser att anslaget 36:10 : Administration behöver ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 36:9 Bidrag till sjöfarten minskas med motsvarande belopp. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta få rätt att ta upp lån i och utanför inom en total ram på 8 . Skälen för regeringens förslag: () har beslutat att genomföra stora investeringar på framför allt . Tillsammans med en vikande flygmarknad har detta resulterat i ett väsentligt försämrat kassaflöde. För att möta de försämrade marknadsförutsättningarna har LFV beslutat om ett åtgärdsprogram som bl.a. innebär att betydande delar av ännu inte påbörjade investeringar på skjuts . Åtgärdsprogrammet omfattar även resultatförbättrande åtgärder motsvarande av verkets omsättning, eller ca . Trots dessa åtgärder bedöms att LFV kommer att tangera låneramen . Regeringen anser därför att LFV:s låneram behöver höjas från 6 till 8 . 36:13 Rikstrafiken: Trafikupphandling I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser på högst 3 . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 36:13 Rikstrafiken: Trafikupphandling ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 3 . Skälen för regeringens förslag: Under arbetet med budgetpropositionen bedömde regeringen att Rikstrafiken inte skulle behöva utnyttja hela anslaget för upphandlingar . Regeringen begärde därför att få ingå ekonomiska förpliktelser som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, innebär utgifter på endast högst 3 . har andra bedömningar gjorts. Dessutom har de aviserade flygupphandlingarna nu kunnat tas med i beräkningsunderlaget. Regeringen anser därför att bemyndiganderamen avseende anslaget 36:13 Rikstrafiken: Trafikupphandling nu behöver höjas till 3 . 37:4 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 37:4 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 37:5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget för ersättning till har visat sig vara otillräckligt för att företaget skall kunna fullgöra sin uppgift. En förstärkning är nödvändig för att alarmfunktionen i samhället skall fungera tillfredställande. Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 37:5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. minskas med . Denna minskning är möjlig i och med att staten fr.o.m. inte längre upphandlar telegramtjänst. hade beräknats för detta ändamål under återstoden av året. 7.2.20Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 42:3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser på högst . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 42:3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2002, varav högst och . Skälen för regeringens förslag: För att verksamheten skall kunna planeras och genomföras på ett rationellt sätt är det nödvändigt att beslut fattats om fleråriga projekt inom området djurskyddsfrämjande åtgärder. Det nuvarande bemyndigandet är fullt utnyttjat och nya projekt kan därför inte påbörjas. Bemyndigandet att ingå ekonomiska förpliktelser bör därför ökas med och sträckas ut i tiden. 42:5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 42:5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar ökas med . Skälen för regeringens förslag: För att kunna tillgodose EU:s krav på kontrollprogram för BSE (galna ko-sjukan) hos nötdjur och fr.o.m. förekomsten av scrapie hos får och getter, behöver ytterligare medel anvisas för den svenska finansieringen. Bekämpande av smittsamma hussdjurssjukdomar bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 43:16 Åtgärder inom livsmedelsområdet minskas. 42:6 Ersättningar för viltskador m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 42:6 Ersättningar för viltskador m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: För att möjliggöra att samma ersättningsnivåer som beslutats vad avser järv skall kunna tillämpas även för lo vid ersättning för rovdjur anser regeringen att anslaget 42:6 Ersättningar för viltskador m.m. behöver ökas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 42:7 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen kommer att lägga fram en proposition med förslag om att en särskild djurskyddsmyndighet inrättas för att förstärka djurskyddet. För att finansiera eventuella kostnader för en omlokalisering av verksamhet vid inrättandet av myndigheten anser regeringen att anslaget 42:7 behöver ökas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 43:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Trots tidigare resursförstärkningar och omprioriteringar vid länsstyrelserna och har de svenska åtagandena i arbetet med återkrav av bl.a. miljöersättningar, inte kunnat slutföras . Åtaganden inom miljö- och landsbygdsprogrammet har också försenats och det finns en risk att återkravshanteringen kommer att eftersättas om inte ytterligare resurser tillförs verksamheten. bör därför tillföras ytterligare medel för att förbättra verkets och länsstyrelsernas administrativa rutiner samt för fjärranalyser och återkravsarbete. Sammanlagt behöver tillföras anslaget. Finansiering sker genom att anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur minskas. 43:10 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Förskottsutbetalningar av medel från ramanslaget 43:10 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. får göras till beslutade projekt som drivs av ideella föreningar, lokala kooperativ (ekonomiska föreningar), allmännyttiga stiftelser eller lokala utvecklingsgrupper. Skälen för regeringens förslag: I samband med genomförandet av strukturfondsprogrammen i har det framkommit att vissa typer av projektanordnare, t.ex. ideella föreningar och lokala kooperativ, har haft svårigheter med att starta och driva verksamheten på grund av svag likviditet. Regeringen beslutade därför om en försöksverksamhet med förskottsutbetalningar av medel från olika strukturfonder för projekt beslutade inom målprogrammen samt gemenskapsinitiativen. Mot bakgrund av erfarenheterna av programmens genomförande och försöksverksamheten med förskottsutbetalningar anser regeringen det angeläget att möjligheten till förskottsutbetalningar kvarstår. Förskottsutbetalningar bör således få göras till beslutade projekt som drivs av ideella föreningar, lokala kooperativ (ekonomiska föreningar), allmännyttiga stiftelser eller lokala utvecklingsgrupper. I villkoren ingår en beloppsgräns för förskottsutbetalningar och krav på prövning av projektens ekonomiska bärkraft. 43:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 43:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. ökas med . Anslaget 43:16 Åtgärder inom livsmedelsområdet minskas med . Skälen för regeringens förslag: Under anslaget 43:17 Bidrag till vissa internationella organisa- tioner m.m. anvisas medel främst för medlemskap i and (). Avgiften är uttryckt i USD och till följd av valutakursernas utveckling har kostnaderna ökat väsentligt i svenska kronor. Ytterligare medel behöver därför tillföras anslaget. Finansieringen sker genom att anslaget 43:16 Åtgärder inom livsmedelsområdet minskas med . Detta anslag minskas med ytterligare för att finansiera ökningen av anslaget 42:5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar. Effekterna av finansieringsåtgärden är att ett begränsat antal mindre projekt inom livsmedelsområdet inte kan tilldelas resurser under innevarande år. 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att finansiera ökade utgifter inom detta och andra utgiftsområden minskas anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur med . Minskningen påverkar inte genomförandet av miljö- och landsbygdsprogrammet som löper 2006, eftersom anslagssparande från den tidigare programperioden finns att tillgå. 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Förskottsutbetalningar av medel från ramanslaget 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur får göras till beslutade projekt som drivs av ideella föreningar, lokala kooperativ (ekonomiska föreningar), allmännyttiga stiftelser eller lokala utvecklingsgrupper. Skälen för regeringens förslag: I samband med genomförandet av strukturfondsprogrammen i har det framkommit att vissa typer av projektanordnare, t.ex. ideella föreningar och lokala kooperativ, har haft svårigheter med att starta och driva verksamheten på grund av svag likviditet.