prop · GP03156 · 2002-03-13 00:00:00 — Parterna skall för varandra redovisa det totala beloppet och fördelningen av de offentliga stödåtgärderna. Parterna skall utbyta information med beaktande av de begränsningar som tystnadsplikten och skyddet för företagshemligheter kräver. I fråga om offentliga företag eller företag som har beviljats särskilda eller exklusiva rättigheter skall parterna från och med det tredje året efter dagen för avtalets ikraftträdande se till att principerna i EG-fördraget, särskilt artikel 86, efterlevs. Senast efter att detta avtal har trätt i kraft skall f.d. jugoslaviska Prop. 2001/02:156 republiken kunna garantera en skyddsnivå för immateriell, industriell och kommersiell äganderätt som motsvarar den som finns i gemenskapen. Inom den period som anges ovan skall f.d. jugoslaviska republiken ansluta sig till de multilaterala konventionerna om immateriell, industriell och kommersiell äganderätt som avses i bilaga VII. Parterna anser det vara önskvärt att tilldelningen av offentliga upphandlingskontrakt på en icke-diskriminerande och ömsesidig grundval påbörjas. Bolag från f.d. jugoslaviska republiken skall från och med detta avtals ikraftträdande ges tillträde till upphandlingsförfaranden inom gemenskapen. Gemenskapsbolag som är etablerade i f.d. jugoslaviska republiken skall från och med detta avtals ikraftträdande ges tillträde till upphandlingsförfaranden i f.d. jugoslaviska republiken . För gemenskapsbolag som inte är etablerade i landet gäller att de senast efter avtalets ikraftträdande skall ges tillträde till upphandlingsförfaranden i f.d. jugoslaviska republiken . Stabiliserings- och associeringsrådet skall med jämna mellanrum undersöka möjligheten för f.d. jugoslaviska republiken att ge samtliga gemenskapsbolag tillträde till upphandlingsförfaranden i f.d. jugoslaviska republiken . F.d. jugoslaviska republiken skall vidta nödvändiga åtgärder för att gradvis uppnå överensstämmelse med de tekniska föreskrifterna i gemenskapen och med europeiska förfaranden för standardisering, ackreditering och bedömning av överensstämmelse. 6.9Rättsliga och inrikes frågor Parterna skall i sitt samarbete i rättsliga och inrikes frågor fästa särskild vikt vid att förstärka institutioner på alla nivåer inom förvaltningen, ett oberoende domstolsväsende, en förbättring av domstolsväsendets effektivitet samt utbildning av jurister. Parterna skall samarbeta på områdena för visering, gränskontroll, asyl och invandring och kommer inom dessa områden att upprätta samarbetsramar. Enligt avtalet skall parterna samarbeta för att förhindra olaglig verksamhet, bl.a. olaglig närvaro på den andra partens territorium, intäkter från brottslig verksamhet, människohandel, olaglig handel med narkotika, smuggling, olaglig handel med vapen, terrorism, olaglig ekonomisk verksamhet, särskilt korruption, olaglig handel med produkter som industriavfall, radioaktivt material och olagliga eller förfalskade produkter. Samarbetet skall omfatta tekniskt och administrativt bistånd särskilt inom följande områden: utarbetandet av nationell lagstiftning för att förhindra olaglig verksamhet, inrättande av informationscentra, höjning av effektiviteten hos de brottsförhindrande institutionerna, utbildning och metodutveckling samt utarbetande av åtgärder för att Prop. 2001/02:156 förhindra olaglig verksamhet. 6.10Samarbete på olika områden Parterna skall etablera ett nära samarbete med syfte att bidra till f.d. jugoslaviska republiken utvecklings- och tillväxt- möjligheter samt att stärka de befintliga ekonomiska förbindelserna. Samarbetet skall bidra till en ekonomisk och social utveckling i f.d. jugoslaviska republiken . Inom ramen för de politiska handlingsprogram och andra åtgärder som skall tas för att främja social och ekonomisk utveckling, skall miljöhänsyn beaktas redan från början. Särskilt uppmärksamhet bör ägnas åt åtgärder som gynnar samarbetet mellan f.d. jugoslaviska republiken och dess grannländer, inklusive medlemsstaterna. I avtalet räknas följande samarbetsområden upp: ekonomisk politik, statistiskt samarbete, bank- och försäkringstjänster samt andra tjänster, främjande och skydd av investeringar, industriellt samarbete, små och medelstora företag, turism, tull, beskattning, socialt samarbete, utbildning, kulturellt samarbete, information och kommunikation, samarbete inom det audiovisuella området, infrastruktur för elektronisk kommunikation och tillhörande tjänster, informationssamhället, konsumentskydd, transport, energi, jordbruk och jordbrukets förädlingsindustri, regional och lokal utveckling, samarbete i fråga om forskning och teknisk utveckling, samt miljö och kärnsäkerhet. För att uppnå målen i detta avtal kan f.d. jugoslaviska republiken erhålla ekonomiskt bistånd från gemenskapen i form av bidrag och lån, inbegripet lån från Europeiska investeringsbanken. Parterna skall i ett vägledande åtgärdsprogram fastställa målen och områdena för biståndet. De övergripande målen för biståndet skall bidra till demokratiska, ekonomiska och institutionella reformer i f.d. jugoslaviska republiken , i enlighet med stabiliserings- och associeringsprocessen. På begäran av f.d. jugoslaviska republiken och om särskilda behov föreligger kan gemenskapen i samordning med internationella finansiella institut i undantagsfall bevilja makroekonomiskt stöd, med beaktande av alla tillgängliga ekonomiska resurser. För att på ett optimalt sätt utnyttja alla tillgängliga resurser skall gemenskapens bidrag ges i nära samordning med bidrag från andra Institutionella och allmänna bestämmelser samt Ett stabiliserings- och associeringsråd inrättas med uppgift att övervaka hur avtalet tillämpas. Rådet består av medlemmarna av ministerrådet och ledamöter av kommissionen å ena sidan och medlemmar av f.d. jugoslaviska republiken å andra sidan. Det skall sammanträda regelbundet och när omständigheterna så kräver. Det skall fatta beslut inom de områden som anges i avtalet och behandla tvister om avtalets tillämpning eller tolkning. De beslut som fattas skall vara bindande för parterna och fattas i samförstånd mellan båda parterna. Rådet biträds i sitt arbete av en stabiliserings- och associeringskommitté. I kommitténs uppgifter ingår att förbereda stabiliserings- och associeringsrådets sammanträden. Rådet får delegera alla eller vissa av sina befogenheter till kommittén. Rådet får inrätta andra särskilda kommittéer och organ för att bistå det. En parlamentarisk stabiliserings- och associeringskommitté inrättas. Dess uppgift är att vara ett diskussionsforum för medlemmarna i f.d. jugoslaviska republiken och . Kommittén bestämmer själv hur ofta den skall sammanträda. Avtalet tar upp frågor som bl.a. rör parternas säkerhetsintressen, produktion av och handel med krigsmateriel, icke-diskriminering och underlåtenhet att fullgöra åtaganden enligt avtalet. Stabiliserings- och associeringsavtalet ingås . Det kan sägas upp av endera parten. Avtalet träder i kraft i efter den dag då parterna till varandra anmäler att de har godkänt det. Det ersätter då samarbetsavtalet mellan EG och f.d. jugoslaviska republiken av . 7 Godkännande av avtalet Regeringens förslag: godkänner stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och f.d. jugoslaviska republiken å andra sidan. Skälen för regeringens förslag: Stabiliserings- och associeringsavtalen är en central del av gemenskapens politik gentemot länderna på västra De lägger grunden för ett omfattande samarbete som syftar till att dessa länder kommer närmare EU på en rad områden och att de till slut blir kandidater för medlemskap i unionen. F.d. jugoslaviska republiken närmande till EU är ett viktigt led i denna process och ett väsentligt bidrag till strävan efter stabilitet, fred och en positiv ekonomisk, social, kulturell och miljömässig utveckling i regionen och därmed i de allmänna strävandena för en hållbar utveckling. Avtalet skapar ramar för en politisk dialog, definierar ett brett spektrum av samarbetsområden och skapar förutsättningar för ökad frihandel mellan EG och f.d. jugoslaviska republiken , vilket bidrar till ökad ekonomisk integration och tillväxt för parterna. Ur svensk synvinkel är det därför av stor vikt att stabiliserings- och associeringsavtalet med f.d. jugoslaviska republiken ingås. Efter undertecknandet av stabiliserings- och associeringsavtalet har det politiska läget i f.d. jugoslaviska republiken försvårats. och EU avser följa den fortsatta politiska utvecklingen i f.d. jugoslaviska republiken mycket noga. I avtalet är såväl Europeiska gemenskapen, Europeiska kol- och stålgemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen som medlemsländerna avtalsparter å den ena sidan. Avtalet är därmed ett s.k. blandat avtal. Avtalet reglerar bl.a. frågor inom den gemensamma handelspolitikens område och om gränsöverskridande tjänstehandel. Enligt artikel 133 i EG-fördraget och praxis har gemenskapen bred kompetens att sluta avtal på dessa områden. Avtalet innebär också öppnare regler för arbetares rörlighet, för etablering av företag och för betalningar och kapitalrörelser mellan EG och f.d. jugoslaviska republiken . Kompetensen på detta område är delad mellan gemenskapen och medlemsstaterna. Stabiliserings- och associeringsavtalet med f.d. jugoslaviska republiken reglerar emellertid också förhållanden som ligger utanför gemenskapens kompetens och således inom ramen för medlemsstaternas kompetens. Avtalet innehåller sålunda bestämmelser som innebär åtaganden för medlemsstaterna och därmed också för . Detta gäller bland annat inom områdena politisk dialog, socialt och finansiellt samarbete samt brottsförebyggande verksamhet. Som redovisats tidigare (avsnitt 6.6) innehåller protokoll 5 i stabiliserings- och associeringsavtalet bestämmelser om ömsesidigt administrativt bistånd mellan myndigheter i tullfrågor. Information som lämnas eller erhålls med stöd av detta tullsamarbetsprotokoll skall vara konfidentiell (artikel 10 i protokollet). Enligt 9 kap. 3 § sekretesslagen (1980:100, aktuell lydelse 1992:1775) gäller sekretess i dylik verksamhet för enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden i den mån har godkänt avtal om detta med främmande stat eller mellanfolklig organisation. En anslutning till stabiliserings- och associeringsavtalet föranleder därför ingen lagändring för del när det gäller dessa frågor. Avtalet är enligt regeringens bedömning av större vikt och skall därför enligt 10 kap. 2 § regeringsformen godkännas av . Stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och f.d. jugoslaviska republiken Bilagan finns endast i tryckt upplagan. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2001/02:156 Stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och f.d. jugoslaviska republiken .