prop · GP031d9 · 2002-01-01 00:00:00 — Kostnaderna för politikområdet bedöms även komma att överskrida tilldelade medel främst genom en allmän ökning av antalet asylsökande beroende på inträde i och en markant ökning av asylsökande irakier. Regeringen bedömer nu att antalet asylsökande även 2002 kommer ligga på en hög nivå. Anslagen till och behöver förstärkas för att korta utlänningsmyndigheternas handläggningstider samt vistelsetiderna i mottagandesystem. Det pågående samarbetet med att harmonisera asyl- och migrationspolitiken inom EU kan komma att leda till en jämnare fördelning av antalet asylsökande mellan medlemsstaterna. Regeringen verkar därutöver för att bygga upp migrationsstrukturer i kandidatländerna och i andra länder i närområdet. På så sätt utökas kretsen av länder som är säkra första asylländer. Detta bör leda till en minskad inströmning av antalet asylsökande till . Regeringen verkar för att fingeravtryckssystemet Eurodac tas i bruk 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 för att skall kunna tillämpas med full effektivitet. Genom Eurodacsystemet kan snabbt få ett säkert besked om en person har ansökt om asyl i någon annan EU-medlemsstat. Detta medverkar till såväl kortare handläggningstider som kortare vistelsetider i mottagandesystemet. Frågor rörande migrationsområdet har fått genomslag i verksamhetsplanering och rutiner har utarbetats för att underlätta den praktiska ärendehanteringen. Härmed kan handläggningstiderna vid utlänningsmyndigheterna kortas och en förbättrad behovsstyrning av befintliga resurser ske. har lämnat en revisionsberättelse med invändning för avseende 2000. Av revisionsberättelsen framgår att inte vidtagit tillräckliga åtgärder för att hålla sig inom tilldelade medel. Regeringen konstaterar att kommer att vidta åtgärder för att bl.a. förbättra rutinerna vad gäller investeringskalkylerna för att få bättre och mer realistiska prognoser. Vidare har regeringen och börjat se över prognosmodellerna för vissa av verkets anslag. RRV har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition 2001 och i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 489 479 tkr prisnivå. 3Motsvarar 489 259 tkr prisnivå. Anslaget avser i huvudsak förvaltningskostnader för och vissa kostnader för regeringen vad avser utlandsmyndigheterna med inriktning på arbetsuppgifter inom migrationsområdet. är central utlänningsmyndighet och ansvarar för utlännings-, invandrar- och medborgarskapsfrågor i den mån frågorna inte handläggs av någon annan myndighet. Verket skall utreda och pröva ansökningar om visering, uppehålls- och arbetstillstånd, flyktingförklaring och resedokument samt om svenskt medborgarskap. svarar också för mottagande av asylsökande samt för överföring och mottagande av organiserat uttagna flyktingar. Verket har även det huvudsakliga ansvaret för verkställigheten av beslut om avvisning och utvisning samt för de utlänningar som tas i förvar enligt utlänningslagen och för förvarslokalerna. Organisatoriskt är indelat i fem regioner. Regeringen bedömer att den fortsatta utvecklingen av som central utlänningsmyndighet såväl inom som i förhållande till utlandsmyndigheterna, skall ge förutsättningar för kortare handläggningstider, rationalisering och bättre återrapportering. Det ökande antalet asylsökande som en följd av inträde i och ett markant ökande antal asylsökande irakier kan ge konsekvenser för handläggningstiderna med ökade kostnader som följd för mottagandesystemet. Med utdragna handläggningstider kommer också erfarenhetsmässigt fler att åberopa humanitära skäl för att stanna. Vid beräkning av anslaget görs bedömningen att bör ha en beredskap att ta emot 18 000 asylsökande. För att kunna minska balansen av ärenden bedömer regeringen det motiverat att utöka förvaltningsanslag med ca 2002. Tabell 5.3 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Beslut överfört till uo 2 Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i avsnitt 9.2. 5.8.212:2 Mottagande av asylsökande 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 1 771 808 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 881 252 tkr prisnivå. Anslaget finansierar mottagande av asylsökande och vissa personer med tidsbegränsade uppehållstillstånd. Vidare finansieras kostnaderna för utlänningar som tagits i förvar enligt utlänningslagen samt ersättning till kommunerna för den ersättning som ges till vissa andra utlänningar än asylsökande medan de väntar på beslut om uppehållstillstånd. Anslaget finansierar även kostnader för hälso- och sjukvård till landstingen för asylsökande m.fl. och för barn som hålls gömda inför verkställigheten inför ett av- eller utvisningsbeslut samt den tillfälliga ersättningen till kommuner och landsting för vissa utlänningar från . Under medgav regeringen att ramanslaget 12:2 Mottagande av asylsökande fick överskridas med som en följd av ökade kostnader på grund av ett ökat antal asylsökande i förhållande till prognos i budgetpropositionen . För beräknas ett överskridande av anslaget dels som en följd av långa 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 handläggningstider, dels som en följd av en allmän ökning av antalet asylsökande beroende på inträde i och ett markant ökat antal asylsökande från . Regeringen föreslår därför att anslaget tillförs på tilläggsbudgeten. För beräknades den genomsnittliga flyktingdygnskostnaden till inklusive reformer. beräknas den genomsnittliga dygnskostnaden till . Anledning till den ökade dygnskostnaden är regeringens förslag om asylsökande barns skolgång m.m. (prop. 2000/01:115) samt ökade kostnader för hälso- och sjukvård för de asylsökande m.fl. Anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande föreslås öka med 2002 i förhållande till beräkningarna i budgetpropositionen . Skälet till detta är främst att antalet personer i mottagandesystemet ökar i förhållande till vad som beräknades i budgetpropositionen samt ökade kostnader för förvarsverksamheten. Tabell 5.5 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 292 467 tkr prisnivå. 3Motsvarar 292 467 tkr prisnivå. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Ett viktigt inslag i migrationspolitiken är beredskapen att ta emot flyktingar för vidarebosättning i . Uttagningarna sker som regel i samarbete med UNHCR. Staten betalar ut ersättning till de kommuner som tar emot sådana flyktingar. Av de medel anvisar för vidarebosättning genomförs även vissa hjälpinsatser för flyktingar utanför . Staten ger bidrag till åtgärder för frivillig återvandring av vissa personer som efter att ha varit bosatta i under längre eller väljer att återvandra till sitt ursprungliga hemland eller till ett annat bosättningsland. Anhöriga till flyktingar i kan få bidrag till resan hit. Medel används även för att bekosta vissa migrationspolitiska projekt och deltagande i internationellt samarbete inom flykting- och invandringsområdet. Likaså anvisas medel från detta anslag till efterforskningsverksamhet. Anslagsmedlen avseende vidarebosättning av flyktingar bör liksom innevarande år kunna få användas med viss flexibilitet och motsvara kostnaderna för 1 840 flyktingar. Tabell 5.7 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 75 854 tkr prisnivå. 3Motsvarar 75 854 tkr prisnivå. prövar överklaganden av beslut som fattas av avseende avvisning och utvisning samt ansökningar om uppehållstillstånd, flyktingförklaring, resedokument, svenskt medborgarskap och offentliga biträden i utlänningsärenden. Nämnden prövar även s.k. nya ansökningar om uppehållstillstånd enligt 2 kap. 5 b § utlänningslagen. Sådan ansökan kan göras efter det att ett avvisnings- eller utvisningsbeslut vunnit laga kraft. Som en följd av regeringens förslag att utöka förvaltningsanslag anser regeringen det motiverat att utöka förvaltningsanslag med 2002 för att undvika långa handläggningstider. Tabell 5.9 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m.2 Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i avsnitt 9.2. 5.8.512:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden 1Varav 25 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårproposition 2001 och i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 77 028 tkr prisnivå. 3Motsvarar 77 028 tkr prisnivå. Anslaget finansierar offentligt biträde enligt utlänningslagen (1989:529) vid , och . An- slaget påverkas främst av antalet avgjorda ärenden. Kostnaderna för offentligt biträde hos översteg anslagna medel och verket utnyttjande sin anslagskredit med . En jämförelse mellan budget och utfall visar att och den del av anslaget som förfogar över inte utnyttjades fullt ut. Uppföljningsarbetet för att kunna få mer precisa beräkningar av anslaget fortsätter även . Regeringen bedömer att anslaget bör utökas med som en följd av ökat antal asylsökande. Tabell 5.11 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 5.8.612:6 Utresor för avvisade och utvisade 1Motsvarar 70 043 tkr prisnivå. 2Motsvarar 70 043 tkr prisnivå. Anslaget finansierar resor ut ur landet för utlänningar som avvisats eller utvisats enligt beslut av regeringen, , eller Polisen med stöd av utlänningslagen. Även kostnader för resor ur för de asylsökande som återkallat sin ansökan finansieras från anslaget. kan överlämna ärenden till polismyndigheten om utlänningen håller sig undan eller om det kan antas att tvång kommer att behövas för att genomföra verkställigheten. Kriminalvårdens transporttjänst organiserar utresor för avvisade och utvisade på polisens uppdrag. Regeringen bedömer att anslaget bör utökas med 2002 på grund av ökat antal avvisningar och utvisningar som en följd av att antalet asylsökande har ökat. Tabell 5.13 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 5.8.712:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar 1Varav 38 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001. 2Motsvarar 32 000 tkr prisnivå. 3Motsvarar 32 000 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av och används för att utveckla mottagandesystemet för asylsökande, för integrationsinsatser och för att hjälpa personer att återvända eller återvandra tillsitt hemland. Anslagsbeloppet motsvarar EU:s finansiering av projekten. beräknas svenska projekt erhålla i bidrag från den av inrättade europeiska flyktingfonden. Bidraget administreras av i samarbete med . Bidraget redovisas under inkomsttiteln 6911 Öv- riga bidrag från EU. Regeringen bedömer anslagsbehovet till . Tabell 5.15 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Minoritetspolitiken omfattar frågor om skydd och stöd för de nationella minoriteterna och de historiska minoritetsspråken. Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter Totalt för politikområde Minoritetspolitik 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Målet för minoritetspolitiken är att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. Målet fastställdes av och gäller från och med (prop. 2000/01:1, utg.omr.8, bet. 2000/01:SfU2, rskr. 2000/01:72). Målet överensstämmer med den inriktning som minoritetspolitiken tidigare getts genom beslut om nationella minoriteter i . Minoritetspolitiken är ett nytt politikområde . Det grundas på beslut om åtgärder för de nationella minoriteterna och inriktningen av en minoritetspolitik (prop. 1998/99:143, bet. 1999/2000:KU6, rskr. 1999/2000:69). De nationella minoriteterna är samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar och de språk som omfattas av minoritetspolitiken är samiska (alla former), finska, meänkieli, chib (alla former) och jiddisch. I samband med beslutet om en minoritetspolitik ratificerade två Europarådskonventioner, ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Be- stämmelserna i dessa konventioner har utgjort en grund för den svenska politiken på området. trädde lagarna (SFS 1999:1175 och 1176) om rätt att använda samiska respektive finska och meänkieli hos förvaltningsmyndigheter och domstolar i kraft. Rätten avser de områden (förvaltningsområden) där språken använts av hävd och fortfarande används i tillräcklig omfattning. För samiska omfattas , , och kommuner och för finska och meänkieli , , , och kommuner. I dessa kommuner har den enskilde, oavsett om hon eller han behärskar svenska, rätt att tala samiska respektive finska och meänkieli vid muntlig förhandling inför domstol och rätt att ge in skriftliga inlagor på respektive språk. Hos förvaltningsmyndigheter har den enskilde rätt att använda samiska respektive finska och meänkieli vid sina muntliga och skriftliga kontakter i ärenden som rör myndighetsutövning och har anknytning till förvaltningsområdet. Myndigheten är skyldig att ge muntliga svar på samiska respektive finska och meänkieli. Lagstiftningen innebär också att den enskilde i kommuner som ingår i förvaltningsområdena har rätt att få förskole- och äldreomsorg helt eller delvis på respektive språk. Lagarna om rätt att använda samiska respektive finska och meänkieli har översatts till de berörda minoritetsspråken. Till följd av de nya lagarna har avsatts som statsbidrag till kommunerna och i för de åligganden som följer av lagstiftningen. Medlen har fördelats av i med utgångspunkt från en uppskattning av antalet invånare i respektive kommun som talar samiska respektive finska och meänkieli samt kommunernas behov av att vidta åtgärder. Hänsyn har också tagits till att och har särskilt hög andel finska medborgare och medborgare med finska som modersmål. Be- stämmelser om fördelningen finns i förordningen (2000:86) om statsbidrag till åtgärder för att stödja användningen av samiska, finska och meänkieli i kontakter med förvaltningsmyndigheter och domstolar. Följande fördelning har gjorts. i har även tillförts för hanteringen av bidragen till kommunerna och samt till en arbetsgrupp vid som skall följa upp och utvärdera de regionala åtgärderna. Då det gäller nationella insatser för de nationella minoriteterna har en rad åtgärder vidtagits som rör utbildningsfrågor, kulturverksamhet, massmedier, arkivfrågor, äldreomsorg och inflytande. har en särskild arbetsgrupp inrättats för att samordna frågor inom ramen för minoritetspolitiken. I syfte att öka kunskapen om de nationella minoriteternas historia i har skolans läroplaner (Lpo 94 och Lpf 94) ändrats så att det framgår att kunskap skall ges om de nationella minoriteterna och minoritetsspråken. Också vid revidering av kursplanerna har de nationella minoriteterna och minoritetsspråken uppmärksammats. Då det gäller universitetsutbildning och forskning har getts ett nationellt ansvar för att åstadkomma en helhetssyn när det gäller resurserna till s.k. småämnen, t.ex. utbildning i minoritetsspråk. Programföretagen i allmänhetens tjänst har ett stort ansvar för att beakta språkliga och etniska minoriteters behov. I propositionen Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002 2005 (prop. 2000/01:94) om de nya sändningstillstånden för public service-företagen, (), () och Ut- bildningsradio (UR), har regeringen föreslagit att företagens insatser för de språkliga och etniska minoriteterna skall öka. har samiska, finska och meänkieli intagit en särställning. En- ligt regeringens förslag skall även chib ha en särställning. Programföretagen bör också ta hänsyn till det faktum att även jiddisch har status som minoritetsspråk. har antagit förslagen i propositionen (bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268). De nya sändningstillstånden börjar gälla 2002. Utbudet av nyhetssändningar på samiska i TV har utökats sedan en nyhetssamverkan påbörjats mellan de nordiska public service-bolagen . SR deltar i ett liknande samarbete i syfte att skapa en samnordisk digital ljudradiokanal på samiska. Målsättningen är att den nya radiokanalen är fullt utbyggd med sändningar för den samiska publiken dygnet runt. saknas en samlad bild av de medier som riktar sig till invandrare och minoriteter. I syfte att öka kunskapen om området har regeringen gett i uppdrag att kartlägga och analysera situationen för medier som riktar sig till främst invandrare och nationella minoriteter i . Uppdraget skall redovisas . Regeringen har även gett , och i uppdrag att inom respektive ansvarsområde redovisa hur de natio- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 nella minoriteternas intressen tillgodoses i olika avseenden. Uppdragen har redovisats i rapporter till regeringen. Rapporterna innehåller förslag till ytterligare åtgärder inom dessa områden. Av framgår att stora och olika behov finns inom minoritetsgrupperna när det gäller språkvård och kulturverksamhet. Re- geringen tar upp dessa frågor under utgiftsområde 17 och föreslår där att ett nytt bidrag införs i syfte att främja de nationella minoriteternas språk och kultur. redogör i sin rapport för behovet av läromedel då det gäller samiska, meänkieli och chib samt om den judiska minoritetens religion, kultur och språk. Vidare bedömer att det finns behov av kompetensutveckling för lärare då det gäller samtliga minoritetsspråk. Ett stort hinder för modersmålsundervisningen i chib är bristen på romska lärare och romska resurspersoner vilket leder till att undervisning i chib är näst intill obefintlig i stora delar av landet. Regeringens bedömning av vilka åtgärder som i första hand bör vidtas redovisas under utgiftsområde 16. I framgår bl.a. att de minoritetsgrupper som har tillgång till en egen folkhögskola eller är medlemsorganisation i ett studieförbund har betydligt större möjlighet att tillfredsställa sina utbildningsbehov än de grupper som från fall till fall samverkar med en folkhögskola eller ett studieförbund. I detta sammanhang har den romska minoritetens speciella situation uppmärksammats. Behovet av äldreomsorg på andra språk än svenska har uppmärksammats eftersom det inte är ovanligt att äldre förlorar kunskaperna i det sist inlärda språket men behåller kunskaperna i sitt modersmål. Den finskspråkiga minoriteten är den största minoriteten i . kommer det att finnas ett stort antal äldre finsktalande som är i behov av äldreomsorg. För att ta fram och sprida goda exempel där stor hänsyn tas till de finsktalandes egna behov och önskemål har regeringen uppdragit åt att kartlägga och redovisa hur olika kommuner organiserat och genomfört äldreomsorg för finsktalande. Uppdraget har redovisats i en rapport till regeringen. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Inom minoritetspolitiken är inflytandet för de nationella minoriteterna av stor betydelse. Bl.a. hålls samrådsmöten med företrädare för regeringen och minoriteternas organisationer. Organisationer som företräder nationella minoriteter har för tilldelats för att stärka deras möjligheter till inflytande i frågor som berör dem. Fördelningen av medlen baseras på de enskilda organisationernas behov. Av redovisningarna från minoritetsorganisationerna framgår att medlen har använts till skiftande ändamål, bl.a. mötesverksamhet, informationsinsatser samt till åtgärder som syftar till att förbättra kunskaperna i det egna språket. Tillgängliga medel har dock inte helt motsvarat organisationernas behov av stöd. har en särskild arbetsgrupp för romska frågor varit verksam inom . En övergripande uppgift för den romska arbetsgruppen har varit att lämna förslag till insatser som kan främja romernas situation i det svenska samhället. Genom minoritetspolitiken, som bl.a. innebär att romer har erkänts som nationell minoritet och chib som minoritetsspråk, har förutsättningarna för en romsk arbetsgrupp ändrats. Inom ramen för minoritetspolitiken finns särskilda samrådsformer för samarbetet mellan företrädare för regeringen och minoritetsorganisationerna. Det finns dock även fortsättningsvis behov av ett samverkansorgan med speciell inriktning på de romska gruppernas situation. Mot den här bakgrunden finns det skäl att överväga på vilket sätt samarbetet med romskt organisationsliv bäst bör utformas. Frågan bereds inom i samråd med romska organisationer med inriktning på att inrätta ett nytt samverkansorgan . Det statliga stödet till litteratur och kulturtidskrifter har ökats med för att särskilt kunna beakta de nationella minoriteterna vid fördelningen av stödet. Vidare har domstolsväsendet tillförts för ökade tolk- och översättningskostnader på grund av de nya rättigheter som följer av minoritetspolitiken. Inom ramen för samepolitiken görs insatser för att uppnå målet att verka för en levande sa- misk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Insatserna omfattar bl.a. stödet till och sameskolorna. Målet för minoritetspolitiken är att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. Målet gäller dock först från och med . Ett resultat av den nya minoritetspolitiken är en större medvetenhet och kunskap om de nationella minoriteterna både inom minoritetsgrupperna själva och i majoritetssamhället. Minoriteternas ökade möjligheter till inflytande har lett till växande aktivitet bland minoritetsgrupperna, bl.a. bildandet av Sverigefinländarnas delegation som skall vara ett organ för den sverigefinländska minoriteten, etablerandet av flera nya romska riksorganisationer och initiativ till ett språkvårdsorgan för meänkieli. För att kunna följa i vilken utsträckning de nya lagarna om rätt att använda samiska, finska och meänkieli har använts har arbetsgruppen vid låtit göra en enkätundersökning hos statliga och kommunala förvaltningsmyndigheter samt domstolar i förvaltningsområdet för samiska respektive finska och meänkieli. Enkäten syftar till att belysa i vilken omfattning berörda myndigheter i sin myndighetsutövning eller annan verksamhet har kontaktats av någon enskild på ett minoritetsspråk, hur myndigheterna har hanterat frågan före samt vilka åtgärder som vidtagits med anledning av den nya lagstiftningen. Resultatet från undersökningen, som redovisats i en rapport till regeringen, visar att endast en liten del av myndigheterna har noterat en ökning av efterfrågan på att få använda något av minoritetsspråken. I enkätsvaren från domstolarna framkommer att det inte skett någon ökning av antalet kontakter med part som vill nyttja något av minoritetsspråken. Förskoleverksamhet och äldreomsorg på samis- ka respektive finska och meänkieli har däremot ökat i några kommuner sedan lagarna trädde i kraft. Arbetsgruppen vid i har i sin rapport till regeringen framfört att flera faktorer bidrar till att man ännu inte kan påvisa någon egentlig ökning av användandet av minoritetsspråken i kontakter med domstolar och myndigheter. Lagstiftningens krav på muntlig översättning har inte trängt fram hos alla myndigheter ännu och enskilda förväntar sig inte att de myndighetskontor som ligger utanför förvaltningsområdet har personal med kunskaper i minoritetsspråken.