prop · GP03107 · 2002-03-13 00:00:00 — Regeringens proposition 2001/02:107 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslår regeringen att en ny taleform grupptalan skall införas. Förslaget innebär att det som ett komplement till det vanliga rättegångsförfarandet införs en lag om grupprättegång vid allmän dom- stol och särskilda bestämmelser om grupprättegång i . I det moderna samhället inträffar olika händelser som ger upphov till att många personer kan rikta likadana eller likartade anspråk mot någon annan, s.k. gruppanspråk. Sådana anspråk är svåra att göra gällande vid domstol eller på annat sätt. Inte minst gäller detta när varje enskilt anspråk har ett mindre ekonomiskt värde. Bristerna i rättsskyddet inskränker sig då inte till att den enskilda medborgaren drabbas av en rättsförlust. Att överträdelser av materiella bestämmelser lämnas opåtalade i för stor utsträckning medför dessutom att domstolarna inte kan utöva sin handlingsdirigerande, prejudikatskapande och rätts- utfyllande funktion. Förslaget om grupptalan syftar till att på ett över- gripande och generellt sätt komma till rätta med dessa brister i det processuella rättsskyddet. Syftet med reformen är ytterst att förbättra genomslaget för redan gällande materiella rättsregler. Med grupptalan avses att någon utan rättegångsfullmakt för talan för medlemmarna i en grupp. Gruppmedlemmarna är inte parter i rätte- gången och behöver inte medverka aktivt. En dom i processen gäller för och mot alla som ingår i gruppen. Grupptalan skall kunna väckas av enskilda personer, organisationer eller myndigheter. För att ha rätt att väcka enskild grupptalan skall käranden vara medlem i den grupp han eller hon vill företräda. Organisationstalan skall på konsument- och miljörättens områden kunna väckas av ideella föreningar. I fråga om offentlig grupptalan meddelar regeringen särskilda föreskrifter om talerätt för myndigheter. 2001/02:107 tingsrätter som är fastighetsdomstolar skall vara behöriga att handlägga En grupprättegång skall tillåtas endast om det finns gemensamma tvistefrågor, om grupptalan är det bästa tillgängliga processalternativet, om käranden är lämplig som företrädare för gruppen samt om vissa ytterligare särskilda processförutsättningar är uppfyllda. Grupptalan skall omfatta de gruppmedlemmar som inom efter det att talan har väckts anmält till domstolen att de önskar omfattas av kärandens talan. Gruppmedlemmarna skall underrättas om att en grupprättegång har inletts. Underrättelsen skall ske på det sätt domstolen finner lämpligt. Domstolen kan förelägga en part att ombesörja under- rättelsen. En förlikning som ingås av käranden förutsätter rättens godkännande för att bli gällande mot gruppmedlemmarna. Lagförslaget innehåller särskilda bestämmelser om bl.a. individuella förhållanden, byte av kärande, avbrytande av grupprättegången och uppskov med prövningen av en viss fråga (en särskild form av mellandom). I stor utsträckning kommer dock regler att vara tillämpliga också i en grupprättegång. Det gäller t.ex. bestämmelserna om pågående rättegång (lis pendens), förening av mål (kumulation), inträde i rättegången (inter- vention), säkerhetsåtgärder samt förberedelse och huvudförhandling i tvistemål. och beslut i en grupprättegång skall kunna överklagas i samma utsträckning som avgöranden i en vanlig rättegång. Därutöver skall det finnas särskilda möjligheter att överklaga domar och beslut som med- delas i en process där det förs en grupptalan. kostnadsregler för tvistemål skall gälla även i en grupprättegång, vilket innebär att gruppmedlemmar som inte är parter saknar ansvar för rättegångskostnader. Undantag skall dock gälla om gruppmedlemmen av försummelse eller liknande skäl orsakar kostnader. Dessutom skall käranden ur inprocessade medel kunna tillgodogöra sig ersättning för rättegångskostnader som inte blir ersatta av svaranden. Enskild grupptalan och organisationstalan skall föras genom ombud som är advokat, om inte särskilda skäl ger anledning till annat. Den som vill väcka grupptalan skall kunna träffa avtal med ombudet om att arvodet skall bestämmas med hänsyn till utgången av tvisten (s.k. riskavtal). Ett sådant avtal skall dock gälla mot gruppmedlemmarna endast om det har godkänts av en domstol. Den nya lagen om grupprättegång föreslås träda i kraft . Förslagen i denna proposition har utformats i samarbete med miljö- partiet och . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om grupprättegång ..................................... Förslag till lag om ändring i Ärendet ............................................................och dess beredning En ny taleform ................................................................................ Grupprättegång ...............................................vid allmän domstol Val av reglering och former av grupptalan Inledandet av en grupprättegång 5.3Gruppens bestämning och underrättelse om Den fortsatta handläggningen........................................... Avbrytande av grupprättegången ................... Domens innehåll och rättskraft ...................... Vissa andra frågor om förfarandet ................................... Ändring av talan............................................. Byte av kärande.............................................. Överlåtelse av tvisteföremålet........................ Förening av mål (kumulation)...................... Gruppmedlemmen som bevismedel............. 5.7.1Möjligheten att överklaga domar och beslut 104 Rätt att överklaga m.m. ................................ 5.7.3Avbrytande av grupprättegången i överrätt Kostnadsansvar vid tingsrätt ........................ Rättegångskostnader i högre rätt.................. Underrättelser till gruppmedlemmarna .......................... Bestämmande och fördelning av ersättning ................... Allmänt om reformbehovet på miljörättens område ...... Skadestånd för vissa miljöskador................................... Talan om förbud eller försiktighetsmått......................... Grupptalan enligt jämställdhetslagen ........................................... Konsekvensanalys av förslagets effekter för små företags villkor 135 Förslaget till lag om grupprättegång .............................. Förslaget till lag om ändring i .................... Bilaga 1 Sammanfattning av betänkande Grupprättegång (SOU 1994:151)........................................ Bilaga 2 Lagförslag i betänkandet Grupprättegång........................... Bilaga 3 Lagförslag i promemorian Lag om Grupprättegång Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om grupprättegång, 2.lag om ändring i . Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om grupprättegång Härigenom föreskrivs följande. 1 § Med grupptalan avses i denna lag en talan som en kärande för som företrädare för flera personer med rättsverkningar för dem, trots att de inte är parter i målet. Grupptalan kan väckas som enskild grupptalan, organisationstalan eller offentlig grupptalan. Med gruppen avses de personer för vilka käranden för talan. 2 § En rättegång där grupptalan förs kallas grupprättegång. En grupp- rättegång får avse anspråk som kan tas upp av allmän domstol enligt reglerna i om tvistemål. För grupprättegång tillämpas bestämmelserna om tvistemål i rätte- gångsbalken, med undantag av 1 kap. 3 d §, om inte annat sägs i denna lag. En grupprättegång kan också föras enligt särskilda bestämmelser i . Hur grupptalan väcks m.m. 3 § De tingsrätter som regeringen bestämmer skall vara behöriga att handlägga mål enligt denna lag. Det skall finnas minst en behörig tingsrätt i varje län. 4 § Enskild grupptalan får väckas av en fysisk eller juridisk person som själv har ett anspråk som omfattas av talan. 5 § Organisationstalan får väckas av en ideell förening som i enlighet med sina stadgar tillvaratar konsument- eller löntagarintressen i tvister mellan konsumenter och en näringsidkare om någon vara, tjänst eller annan nyttighet som näringsidkaren erbjuder till konsumenter. I första stycket avses med konsumenter: fysiska personer som handlat huvudsakligen för ändamål Prop. 2001/02:107 som faller utanför näringsverksamhet, näringsidkare: en fysisk eller juridisk person som handlat för ändamål som har samband med den egna näringsverksamheten. En organisationstalan som avses i första stycket får omfatta även en tvist av annat slag, om det medför betydande fördelar med hänsyn till ut- redningen och övriga omständigheter att tvisterna handläggs gemensamt. 6 § Offentlig grupptalan får väckas av en myndighet som med hänsyn till vad tvisten rör är lämpad att företräda gruppmedlemmarna. Regeringen bestämmer vilka myndigheter som får väcka offentlig grupptalan. 7 § Rätten att företräda gruppen upphör inte om det inträffar en förändring i de förhållanden på vilka rätten att väcka talan enligt 46 §§ har grundats. 8 § En grupptalan får tas upp till prövning om 1. talan grundas på omständigheter som är gemensamma eller likartade för gruppmedlemmarnas anspråk, 2. en grupprättegång inte framstår som olämplig på grund av att vissa gruppmedlemmars anspråk till sina grunder skiljer sig väsentligt från övriga anspråk, 3.merparten av de anspråk som talan avser inte lika väl kan göras gällande genom talan av gruppmedlemmarna själva, 4.gruppen med hänsyn till storlek, avgränsning och övrigt är lämpligt bestämd samt 5.käranden med hänsyn till sitt intresse i saken, sina ekonomiska förutsättningar att föra en grupptalan och förhållandena i övrigt är lämpad att företräda gruppmedlemmarna i målet. 9 § En ansökan om stämning skall, utöver vad som sägs i 42 kap. 2 § , innehålla uppgifter om 1. den grupp som talan avser, 2.de omständigheter som är gemensamma eller likartade för grupp- medlemmarnas anspråk, 3.de för käranden kända förhållanden som har betydelse för prövningen av endast vissa gruppmedlemmars anspråk samt 4.andra omständigheter som har betydelse för frågan om anspråken bör handläggas i en grupprättegång. Käranden skall i ansökan ange namn och adress på samtliga gruppmed- lemmar. Sådana uppgifter får utelämnas om de inte behövs för målets handläggning. Käranden skall dessutom lämna upplysningar om förhållanden i övrigt av betydelse för underrättelse till gruppmedlem- marna. 10 § Den som är kärande i en rättegång kan hos tingsrätten skriftligen ansöka om att målet skall omvandlas till en grupprättegång. bestämmelserna i 9 § och 42 kap. 24 §§ tillämpas. ansökan får bifallas endast om svaranden medger detta eller om det är uppenbart att fördelarna med en grupprättegång överväger de olägenheter som en sådan kan antas medföra för svaranden. Ansökan skall delges svaranden för yttrande. Är ansökan ogrundad får domstolen avslå den. Om den tingsrätt där målet pågår inte är behörig att ta upp grupptalan skall ansökan överlämnas till en behörig domstol. ogrundad får domstolen avslå ansökan i stället för att över- 11 § Enskild grupptalan och organisationstalan skall föras genom ombud som är advokat. Om det finns särskilda skäl, får rätten medge att talan förs utan ombud eller genom ombud som inte är advokat. 12 § En fullmakt som avser rättegång i allmänhet ger inte ombudet behörighet att väcka grupptalan eller att ta emot stämning i en Underrättelse till medlemmarna om att en grupprättegång har inletts 13 § Avvisas inte kärandens ansökan om att inleda en grupprättegång, skall gruppmedlemmarna underrättas om rättegången. Underrättelsen skall efter vad domstolen finner lämpligt innehålla 1.en kortfattad redogörelse för ansökan, a)grupprättegången som handläggningsform, b)medlemmarnas möjligheter att själva delta i rättegången, c)rättsverkan av en dom i en grupprättegång, och d)vad som gäller i fråga om rättegångskostnader, 3.uppgifter om kärandens och ombudets namn och adress, 4.besked om tiden som rätten bestämmer för anmälan enligt 14 §, samt 5.uppgifter om andra förhållanden som har betydelse för gruppmedlem- marnas rätt. 14 § En gruppmedlem som inte skriftligen inom den tid som rätten bestämmer har anmält till domstolen att han eller hon vill omfattas av grupptalan skall anses ha trätt ur gruppen. 15 § En gruppmedlem skall likställas med part vid tillämpning av rätte- gångsbalkens regler om jävsförhållanden, pågående rättegång, förening av mål, hörande under rättegången och andra frågor som rör bevisningen. 16 § En gruppmedlem som inte är part får, även om han eller hon inte inträtt i rättegången som intervenient, framställa en invändning om jäv mot en domare från den dag när han eller hon fick veta att domaren deltar i målets handläggning. Om den jävsgrundande omständig- heten då inte var känd för medlemmen, får invändningen framställas inom från den dag medlemmen fick sådan kännedom. 17 § Vid talans utförande skall käranden ta till vara gruppmedlemmarnas I viktiga frågor skall käranden ge gruppmedlemmarna tillfälle att yttra sig, om det kan ske utan större olägenhet. Om en gruppmedlem begär det skall käranden lämna sådana upplysningar som har betydelse för 18 § Rätten får medge käranden att utvidga en grupptalan till att omfatta andra anspråk hos gruppmedlemmarna eller nya gruppmedlemmar, om detta kan ske utan att det föranleder en betydande försening av avgörandet i målet och utan betydande olägenheter i övrigt för svaranden. om utvidgning av talan skall ske skriftligen och innehålla sådana uppgifter som anges i 9 §. 19 § Om käranden eller en gruppmedlem överlåter det som tvisten rör till någon annan, skall vad som sägs i 13 kap. 7 § gälla om förvärvarens rätt och skyldighet att träda in som medlem i gruppen. 20 § Rätten får förordna någon att vid sidan av käranden eller i stället för käranden föra talan i en viss fråga eller en del av saken som gäller endast vissa gruppmedlemmars rätt, om det främjar en ändamålsenlig handlägg- Ett sådant förordnande får ges en gruppmedlem eller, om det inte är möjligt, någon annan. Parterna och berörda gruppmedlemmar skall ges tillfälle att yttra sig innan rätten fattar beslut, om detta inte är uppenbart obehövligt. skall rätten ange den del av gruppen och den fråga eller del av saken som Prop. 2001/02:107 förordnandet avser. Bestämmelserna i denna lag om käranden gäller i tillämpliga delar också den som har förordnats att föra talan enligt första stycket. 21 § Om käranden inte längre bedöms vara lämpad att företräda grupp- medlemmarna i målet, skall rätten utse någon annan som har talerätt enligt 46 §§ att som kärande föra gruppens talan. Om någon ny kärande inte kan utses enligt första stycket, skall grupptalan avvisas. Om käranden är klagandens motpart i högre rätt får dock rätten förordna någon annan som bedöms vara lämpad att som kärande föra gruppens talan. 22 § I andra fall än som avses i 21 § får någon annan överta kärandens talan endast om käranden överlåtit sin del av det som tvisten rör eller det finns andra särskilda skäl. Avbrytande av grupprättegången eller del av den 23 § Återkallar käranden grupptalan inom tiden för anmälan enligt 14 § skall målet avskrivas i dess helhet. Om käranden inom återkallar målet i en del som hänför sig till en viss gruppmedlems anspråk skall det käromålet avskrivas. Om det efter anmälningstidens utgång uppkommer en fråga om att avskriva målet i dess helhet eller att avvisa grupptalan skall rätten lämna parterna och gruppmedlemmarna tillfälle att yttra sig, om det inte är uppenbart obehövligt. Andra stycket tillämpas också om fråga uppkommer om att avskriva målet eller avvisa talan i en del som hänför sig till en viss gruppmedlems anspråk. 24 § Rätten får bestämma inom vilken en gruppmedlem skriftligen till domstolen kan anmäla att han eller hon, om grupprättegången när det gäller hans eller hennes anspråk avbryts, vill träda in som part och föra talan angående sin rätt. Görs en anmälan om inträde enligt första stycket, skall rätten avskilja det käromål som anmälan gäller och besluta om den fortsatta handlägg- ningen. Rätten får under de förutsättningar som anges i 1 kap. 3 d § rätte- gångsbalken besluta att målet skall handläggas med tillämpning av den paragrafen. Rätten kan flytta över ett avskilt mål till en annan behörig domstol, om detta är bäst med hänsyn till utredningen och övriga omständigheter. 25 § Om ett överklagande återkallas eller skall avvisas av annan anled- ning än att det har kommit in för sent tillämpas bestämmelserna i 23 § andra och tredje styckena och 24 § första och andra styckena. Om ett överklagande har förfallit på grund av att käranden uteblivit från ett sammanträde för huvudförhandling, skall målet återupptas enligt 50 kap. 22 § på ansökan av en gruppmedlem, även om Prop. 2001/02:107 käranden saknat laga förfall för sin utevaro. får begränsas till ett visst käromål. 26 § En förlikning som käranden ingår för en grupps räkning gäller, om rätten stadfäster den genom dom. Förlikningen skall på begäran av parterna stadfästas, om den inte är diskriminerande mot vissa gruppmed- lemmar eller på annat sätt uppenbart oskälig. Om uppskov med prövningen av en viss fråga 27 § Om det är lämpligt med hänsyn till utredningen och kan ske utan betydande olägenhet för svaranden, får rätten meddela en dom som för vissa gruppmedlemmar innebär ett slutligt avgörande av saken och som för andra gruppmedlemmar innebär att prövningen av en viss fråga skjuts upp. Rätten skall förelägga varje gruppmedlem för vilken målet inte slutligt avgjorts att inom begära att den återstående frågan prövas. I fråga om gruppmedlemmar som lämnar in en sådan begäran skall rätten besluta enligt 24 § andra och tredje styckena om avskiljande och om den fortsatta handläggningen. Om en gruppmedlem inte lämnar in en begäran om prövning av den återstående frågan, skall medlemmens talan ogillas, om inte svaranden har medgett yrkandet eller det är uppenbart att talan är grundad. 28 § I en dom skall rätten ange de gruppmedlemmar som domen avser. Detta gäller också ett beslut, om det behövs med hänsyn till frågans beskaffenhet. 29 § Rättens avgörande i en grupprättegång har rättskraft i förhållande till alla gruppmedlemmar som omfattas av avgörandet. Särskilda regler om rättegångskostnader m.m. Rätt till ersättning och ansvar för kostnader 30 § Den som enligt 21 § andra stycket har förordnats att som kärande föra en grupps talan har rätt till ersättning av allmänna medel som motsvarar kostnaden för rättegångens förberedande och talans utförande samt arvode till ombud eller biträde, om kostnaden skäligen varit påkallad för att ta till vara gruppmedlemmarnas rätt. Ersättning skall också ges för kärandens eget arbete och tidsspillan med anledning av rättegången. Såsom åtgärd för rättegångens förberedande anses förhand- ling för biläggande av en tvistefråga som har omedelbar betydelse för Prop. 2001/02:107 den förda talan. Rätten får besluta om förskott på ersättningen med skäligt belopp om det är rimligt med hänsyn till omfattningen av de kostnader eller det arbete som uppdraget har medfört, den tid som rättegången kan beräknas pågå samt övriga förhållanden. 31 § Den som enligt 21 § andra stycket har förordnats att som kärande föra en grupps talan är inte skyldig att betala ersättning för motpartens rättegångskostnader i annat fall än som avses i 18 kap. 6 § rättegångs- balken. I stället skall den som varit kärande i målet såsom part svara för dessa rättegångskostnader. Han eller hon skall också ersätta staten för vad som utgått av allmänna medel enligt 30 §, i den utsträckning inte klaganden eller någon annan är skyldig att betala sådan ersättning. Har någon i samband med överklagande eller därefter övertagit kärandens talan i annat fall än som avses i första stycket svarar han eller hon såsom part endast för rättegångskostnader som har uppkommit i den högre rätten. För rättegångskostnader i lägre rätt svarar i stället den som varit kärande i målet. 32 § Bestämmelserna i om ansvar för rättegångs- kostnader skall tillämpas även i fråga om sådan ersättning av allmänna medel som betalats till en kärande med stöd av 30 §. Ersättning för en sådan kostnad skall betalas till staten. Rätten skall pröva frågan om ersättning utan yrkande. Kostnadsansvaret för en gruppmedlem 33 § En gruppmedlem som inte är part i rättegången svarar för rättegångs- kostnaderna i målet endast i de fall som avses i 34 och 35 §§. 34 § Har svaranden ålagts att ersätta kärandens rättegångskostnader eller att till staten betala sådana kostnader som avses i 32 § och kan svaranden inte betala, är de berörda gruppmedlemmarna skyldiga att ersätta dessa kostnader. Detsamma gäller merkostnader vid riskavtal som svaranden enligt 41 § inte förpliktats betala. Varje gruppmedlem svarar för sin andel av kostnaderna och är inte skyldig att betala mer än som har kommit honom eller henne till godo genom rättegången. 35 § En gruppmedlem som inte är part i rättegången skall ersätta de kostnader som medlemmen har vållat genom någon åtgärd som avses i 18 kap. 3 § första stycket eller genom sådan vårdslöshet eller försummelse som avses i 6 § samma kapitel. 36 § Om en medlem har inträtt som part i grupprättegången i samband med ett överklagande eller därefter, svarar medlemmen som part endast för kostnader som har uppkommit i den högre rätten. 37 § Om ett käromål har avskilts enligt 24 §, svarar käranden och grupp- medlemmen solidariskt för de rättegångskostnader som har uppkommit För kostnader som har uppkommit därefter svarar Har käranden eller gruppmedlemmen orsakat rättegångskostnad genom vårdslöshet eller försummelse, skall han eller hon ensam svara för denna 38 § Har käranden ingått ett avtal med ett ombud om att arvodet till ombudet skall bestämmas med hänsyn till i vilken utsträckning grupp- medlemmarnas anspråk tillgodoses (riskavtal) får avtalet endast åberopas mot gruppmedlemmarna om det har godkänts av domstol. 39 § Ett riskavtal får godkännas endast om avtalet är skäligt med hänsyn till sakens beskaffenhet. Avtalet skall vara upprättat i skriftlig form. avtalet skall framgå på vilket sätt arvodet är avsett att avvika från ett normalarvode om gruppmedlemmarnas anspråk bifalls eller ogillas helt. Avtalet får inte godkännas om arvodet grundas enbart på tvisteföremålets 40 § Frågan om godkännande av ett riskavtal prövas i en pågående grupp- rättegång av domstolen på yrkande av käranden. angelägenhet som riskavtalet omfattar inte inletts vid domstol, får den som vill föra grupptalan begära att frågan om godkännande prövas av en domstol som är behörig att pröva tvisten. Går det inte att avgöra vilken domstol som är behörig, prövas frågan om godkännande av Ett godkännande enligt första stycket upphör att gälla, om en grupp- rättegång inte har inletts från godkännandet. finns skäl för det får domstolen förlänga . 41 § Vid prövning av vad som är ersättningsgill rättegångskostnad enligt 18 kap. 8 § skall hänsyn inte tas till sådana merkost- nader som har uppkommit på grund av ett riskavtal. 42 § När prövningen av en viss fråga har skjutits upp enligt 27 §, skall rätten bestämma om domen i den del där avgörandet inte är slutligt får En sådan del av domen får dock alltid överklagas särskilt, om domen i den del den är slutlig överklagas för eller mot en Om en dom överklagas särskilt enligt första stycket, får rätten bestäm- ma att målet i övrigt skall vila till dess att domen har vunnit laga kraft. § Tingsrättens beslut med anledning av en återkallelse av talan får inte överklagas, om återkallelsen har skett inom tiden för anmälan enligt Ett beslut i fråga om rättegångskostnader som meddelats i samband med avskrivningen får dock överklagas. 44 § En tingsrätts beslut att utse en ny kärande får överklagas av den tidigare käranden och av en gruppmedlem som har föreslagit en annan kärande. En tingsrätts beslut att avslå en begäran om byte av kärande får överklagas av en gruppmedlem som har föreslagit ett sådant byte. I fråga om överklagandet tillämpas bestämmelserna i 49 kap. 4 § och 11 § första stycket .