prop · GP031d9 · 2002-01-01 00:00:00 — För detta ändamål har disponerat 2001 av medel från regeringens särskilda satsning för att öka sysselsättningen bland invandrare. Regeringen föreslår i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/2002:15), som överlämnas till , en helt ny lag om likabehandling i högskolan som innehåller bestämmelser om aktiva åtgärder och förbud mot diskriminering av studenter på grund av bl.a. etnisk tillhörighet. Hets mot folkgrupp m.m. redovisade Kommittén om straffansvar för organiserad brottlighet m.m. sitt slutbetänkande Organiserad brottslighet, hets mot folkgrupp, hets mot homosexuella m.m. straffansvarets räckvidd (SOU 2000:88). Ett av kommitténs uppdrag var att överväga om bestämmelserna om hets mot folkgrupp är tillräckliga för att hindra rasistiska organisationer från att verka. Bakgrunden till detta uppdrag var bl.a. vissa rasistiska grupperingars verksamhet. Kommitténs förslag har remissbehandlats och en proposition skall föreläggas . Regeringen har givit en rad uppdrag till olika rättsvårdande myndigheter i syfte att effektivisera insatserna mot brottslighet med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag samt brottet olaga diskriminering. Området har varit högt prioriterat såväl inom polissom åklagarväsende. Inom polisväsendet är arbete med att förebygga och bekämpa brott med rasistiska, främlingsfientliga, antisemitiska och homofobiska inslag en prioriterad verksamhet. Polismyndigheterna skall organisera arbetet och skapa rutiner som gör att sådana brott kan upptäckas redan när brottsanmälan tas upp. Riksåklagaren och har påbörjat gemensamma inspektioner för att granska hur samarbetet mellan åklagare och polis fungerar när det gäller handläggningen av bl.a. rasistiska brott. BRÅ fick i uppdrag att följa upp rättsväsendets insatser mot brottslighet med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag samt olaga diskriminering. BRÅ skall lämna en särskild redovisning av lokala brottsförebyggande råd eller motsvarande verksamheter som inriktat sitt arbete mot brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag. För att öka kunskapen hos personer som kommer i kontakt med offer för brott med rasistiska eller främlingsfientliga inslag gör i samverkan med en rad insatser. Regeringen har beslutat om propositionen Äldreförsörjningsstöd (prop. 2000/01:136). I propositionen föreslås att ett statligt äldreförsörjningsstöd införs till invandrare och andra personer som inte kan få sin försörjning tryggad genom pensionssystemet och eller på annat sätt. Äldreförsörjningsstödet föreslås införas fr.o.m. . Forum för levande historia Regeringen har tillkallat kommittén Levande historia(dir. 2001:6) med uppgift att leda och bedriva en sådan utåtriktad verksamhet som bedrivits inom ramen för projektet och av för Levande historia (Ku 1999:09). Regeringen föreslår i budgetpropositionen 2002 inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, att en ny myndighet inrättas 2003 i för frågor som rör demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Verksamheten skall syfta till att stärka människors vilja att aktivt verka för alla människors lika värde. Det framtida forumet kan också komma att spela en roll när det gäller bl.a. utbildningsinsatser i de mänskliga rättigheterna Kartläggning av medier för invandrare Det finns en rad publikationer som främst riktar sig till olika invandrar- och minoritetsgrupper. Det finns även radio- och TV- verksamheter i public servicekanalerna och hos flera närradiostationer. saknas en samlad bild av de medier som främst riktar sig till invandrare och minoriteter. Därför har regeringen givit i uppdrag att kartlägga och analysera situationen för medier som riktar sig till främst invandrare och nationella minoriteter i . Uppdraget skall redovisas . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt och tolerans och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. beslutade i budgetpropositionen 2001 att de integrationspolitiska målen skulle kompletteras med begreppet skyldigheter (prop. 2000/01:1 utg.omr. 8, bet. 2000/01:SfU2, rskr. 2000/01:72). Resultatbedömningen görs mot de mål som gällde . Den positiva utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden, med fallande arbetslöshet och stigande sysselsättningsintensitet, har haft effekter även för personer som tidigare haft svårt att få ett arbete. Arbetsmarknadsläget för utlandsfödda har förbättrats . är dock deras situation sämre än för befolkningen som helhet. Den öppna arbetslösheten bland hela befolkningen minskade från 2000, en minskning med en knapp procentenhet. Arbetslösheten bland utlandsfödda män minskade från till och för utlandsfödda kvinnor från 11, till . Den registrerade arbetslösheten för utlandsfödda utomeuropeiska män var jämfört och för kvinnor jämfört . En stor del av de utomeuropeiska medborgarna står alltså utanför arbetsmarknaden. låg sysselsättningsgraden för utomeuropeiska män på och för kvinnor vilket var långt under siffrorna för personer födda i som hade en sysselsättningsgrad på för män och för kvinnor. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Sammantaget har arbetsmarknadssituationen ljusnat något för invandrare. Ökningen av utrikes födda på arbetsmarknaden finns framförallt inom vård och omsorgssektorn där de redan är överrepresenterade. är det alldeles för stora skillnader mellan invandrares möjligheter, både att få ett arbete och att få ett arbete som motsvarar den kompetens de har, jämfört med dem som är födda i . Trots ett ökat flyktingmottagande jämfört med , fortsätter kostnaderna för såväl socialbidrag och introduktionsersättning till flyktingar som antalet hushåll som får sådant stöd att minska . Jämfört med 1999 minskar kostnaderna med en tiondel och med nästan en fjärdedel jämfört med , då kostnaderna var som högst. Långvarigt biståndsbehov () är vanligare för utlandsfödda än för svenskfödda. En preliminär rapport från om kommunernas kostnader för försörjningsstöd för flyktingar som mottagits 1997 visar att kostnaderna för försörjning per flykting är den lägsta som uppmätts sedan uppföljningar av kommunernas kostnader för flyktingmottagande påbörjades. Förbättrad egenförsörjning anges som ett av huvudskälen till att försörjningsstödet har minskat. Elever med utländsk bakgrund lämnar i betydligt större utsträckning än elever med enbart svensk bakgrund grund- och gymnasieskolan utan fullständiga betyg. Var femte elev med utländsk bakgrund saknar grundläggande behörighet till studier på nationellt program, jämfört med totalt var tionde elev. Åtta av tio elever lämnar gymnasieskolan med slutbetyg. Motsvarande siffra för elever med utländsk bakgrund är endast sju av tio. Om elever med utländsk bakgrund, men som är födda i studeras, kvarstår skillnaderna men i betydligt mindre grad. Det finns även elever med utländsk bakgrund, i synnerhet flickor, som når mycket goda resultat i skolan. Likaså har elever inom det individuella programmet som är födda utomlands högre övergångsfrekvens till gymnasiets nationella program än övriga elever. Enligt finns det betydande skillnader i skolresultat mellan elever med olika kulturell och språklig bakgrund. Skillnaderna har ökat , till nackdel för elever med ut- ländsk bakgrund (själva invandrare eller barn till två invandrade föräldrar). Det finns också indikationer på att eleverna inte får det stöd de har rätt till, bl.a. stöd och studiehandledning på modersmålet. Andelen studenter med utländsk bakgrund motsvarar i stort sett deras andel av befolkningen som helhet, men det finns stora skillnader mellan olika etniska grupper. Dessa skillnader beror till stor del på studenternas sociala bakgrund. Av studenterna med utländsk bakgrund är en knapp majoritet kvinnor, , jämfört män. Högst andel av de studerande med utländsk bakgrund fanns 1999 inom medicin och odontologi. Det finns också stora skillnader mellan högskolorna beträffande studenter med utländsk bakgrund. Inom grundutbildningen hade och högst andel av dessa studenter . Antalet anmälningar till DO om diskriminering i arbetslivet har ökat kraftigt . Jämfört med 1997 har antalet anmälningar tredubblats. Sanktionerade förbud mot etnisk diskriminering utanför arbetslivet finns i den straffrättsliga bestämmelsen om olaga diskriminering. har antalet anmälningar om olaga diskriminering sexdubblats. Enligt preliminära uppgifter från BRÅ anmäldes drygt 250 fall av olaga diskriminering till polisen 2000. Anmälningarna gäller framförallt diskriminering i samband med restaurang- eller krogbesök. Öv- riga anmälningar riktades mot bl.a. butiker, bostads- och fastighetsbolag och myndigheter. Största delen av anmälningarna avser storstadslänen. Benägenheten att polisanmäla olaga diskriminering är låg. Antalet lagföringar för olaga diskriminering har utgjorts av högst två fall . väcktes fyra åtal för olaga diskriminering. Att så få åtal väckts beror enligt Riksåklagaren på att det är svårt att bevisa brottet. Enligt Riksåklagaren är därför den pågående översynen av lagstiftningen på området mycket angelägen. Ytterligare en källa till kunskap om förekomsten av etnisk diskriminering utanför arbetslivet är de anmälningar som gjorts från enskilda till DO. inkom 326 anmälningar. gällde framförallt bostadssektorn, utbildningsväsendet, rättsväsendet och . Det finns ett flertal straffstadganden i som direkt eller indirekt tar sikte på handlingar eller yttringar som är rasistiska eller främlingsfientliga. Bestämmelsen om hets mot folkgrupp är central i den svenska lagstiftningen mot rasistiska och främlingsfientliga yttringar. Den brottsliga gärningen består av att någon i uttalande eller annat meddelande som sprids hotar eller uttrycker missaktning för folkgrupp eller annan sådan grupp av personer med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung eller trosbekännelse. Anmälningar om hets mot folkgrupp ökade kraftigt jämfört med . Enligt ökade det totala antalet anmälda brott med rasistiska eller främlingsfientliga inslag 2000. inleddes drygt 400 förundersökningar om brott med rasistiska eller främlingsfientliga motiv. Åklagarna väckte 157 åtal, varav bl.a. 56 för hets mot folkgrupp och 30 för grov misshandel. Un- der meddelades 86 tingsrättsdomar och 18 hovrättsdomar när det gäller brott med rasistiska eller främlingsfientliga motiv. Introduktion för flyktingar och andra nyanlända invandrare hade överenskommelser om flyktingmottagande med 134 kommuner, vilket är lika många som 1999. Totalt tog kommunerna emot 11 885 personer inom ramen för det kommunala flyktingmottagandet 2000. Det är ca 2 800 fler jämfört med , men ca 3 000 färre jämfört med den prognos som gällt . Ett skäl till detta är att inte haft tillräcklig kapacitet att fatta beslut. Drygt hälften, av dem som tagits emot i kommunerna som flyktingar eller av flyktingliknande skäl, är män. Av dem som tagits emot i kommunerna som anhöriga till flyktingar utgör kvinnor. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 har ett samarbete skett mellan In- tegrationsverket och för att samordna myndigheternas information till nyanlända flyktingar om deras bosättning. De personer som beviljats uppehållstillstånd skall få en generell bild av vilka förutsättningar som finns i vad gäller bl.a. boende, arbete, skola och sjukvård. kommer att följa upp och utvärdera informationsinsatserna och deras betydelse för den nyanlände flyktingens val av bosättningsort. har fått möjlighet att stimulera kommuner utanför storstäderna, att organiserat ta emot flyktingar som har svårt att få en bra bostad och introduktion i storstäderna. Verket ger en allsidig information om alternativa bosättningsmöjligheter till dem som ordnat ett tillfälligt boende i storstäderna asylansökan prövas. beräknar att ca 250 nyanlända flyktingar kommer att välja att bosätta sig i någon annan kommun efter att de tagits emot i . skall redovisa effekterna av försöksverksamheten till regeringen . Erfarenheterna visar att det krävs att verksamheten får tid på sig och att de nu kända positiva effekterna av flyttningen sprids vidare till andra nyanlända flyktingar. Uppföljning och utveckling av introduktionen har kartlagt kommunernas introduktionsverksamhet för nyanlända invandrare (rapportserie 2000:5). I undersökningen ingår 113 av 119 kommuner som tagit emot minst sju flyktingar januari . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 det finns behov av fortsatt utveckling och förbättring av verksamheten. I rapporten konstateras att en majoritet av kommunerna inte i tillräckligt hög grad erbjuder en individuellt anpassad introduktion och att det fortfarande finns brister i samverkan mellan kommun, arbetsförmedling, sfi-anordnare och andra aktörer inom introduktionen. påbörjade ett utvecklingsarbete av ett nationellt uppföljningssystem för introduktionsresultaten. Tre kommuner har ingått i ett pilotprojekt och vidareutvecklas systemet bl.a. genom att fler kommuner börjar tillämpa systemet i syftet är att mäta resultatet av kommunernas introduktionsverksamhet. En grundläggande beståndsdel i det nya uppföljningssystemet är flyktingens egen bedömning av introduktionens kvalitet. Det nya uppföljningssystemet skall användas . De första resultaten kommer att presenteras för i budgetpropositionen 2003. Inom ramen för den treåriga satsningen för att öka sysselsättningen bland invandrare används medel för att utveckla introduktionen och svenskundervisningen för flyktingar och andra nyanlända invandrare. Som ett led i utvecklingsarbetet träffades en överenskommelse mellan AMS, , , och . Överenskommelsen utgör en plattform för ett samordnat förändringsarbete och syftar till att stärka samarbetet mellan berörda myndigheter. Strategin är att asylsökande, flyktingar och andra nyanlända invandrare skall kunna tillvarata och utveckla sina resurser som myndigheterna genom ett samordnat arbete blir effektivare. har som en första åtgärd genomfört en kartläggning av introduktionen i de 30 kommuner som tagit emot flest flyktingar. En dialog har påbörjats om utveckling av lokala överenskommelser och de kommuner verket hunnit överlägga med har ställt sig positiva till sådana överenskommelser. I en delrapport till regeringen redovisar slutsatser av kartläggningen, Förbättrad introduktion för nyanlända invandrare (INT-19-01-1578). Av rapporten framgår att det finns en stark förändringsvilja i många av kommunerna och en tydlig medvetenhet och inriktning på arbetslivet i ett tidigt skede av introduktionen. gör bedömningen att processen från socialtjänstperspektivet till arbetsmarknadsperspektivet går åt rätt håll. På initiativ av FN:s flyktingkommissarie () anordnande en internationell konferens i om mottagande och integration av kvotflyktingar. Konferensens syfte var att sprida kunskaper och ta fram rekommendationer om bra strategier för integration av kvotflyktingar och att utveckla nätverk mellan länder som tar emot kvotflyktingar. Ett resultat av konferensen är att en särskild handbok om mottagande och integration av kvotflyktingar skall utarbetas. Kommunernas kostnader för flyktingmottagande Uppföljningar av kommunernas kostnader för flyktingmottagandet har skett kontinuerligt fr.o.m. de flyktingar som togs emot 1991. Uppföljningarna visar att den statliga ersättningen för flyktingmottagandet inte helt givit avsedd kostnadstäckning. För vissa mottagningsår har regeringen kompenserat kommunerna med särskilda konjunktur- och stimulansbidrag. Ett tjugotal kommuner har även fått kompensation i särskild ordning med anledning av ett högt flyktingmottagande. Enligt senaste uppföljning avseende de flyktingar som togs emot , har storstäder med förortskommuner samt de större och medelstora städerna inte fått full täckning för försörjningsstöd och andra kostnader i samband med flyktingmottagandet. Detta anses bl.a. bero på ökade kostnader för kommunernas försörjningsstöd. En förklaring till de ökade försörjningsstödskostnaderna års mottagna flyktingar är att de haft svårt att komma in på arbetsmarknaden efter avslutad introduktion. Effekterna av det förbättrade arbetsmarknadsläget hade ännu inte fått genomslag för flyktingar de aktuella uppföljningsåren. preliminära rapport om kommunernas kostnader för försörjningsstöd för de flyktingar som mottagits 1997 visar att de förbättrade möjligheterna för egenförsörjning får tydligt genomslag i form av minskade försörjningskostnader. EU har inrättat en särskild fond för såväl insatser för asylsökande som integrationsinsatser. Medlemsländerna har tilldelats medel ur flyktingfonden . verket är ansvarig myndighet gentemot kommissionen och skall samråda med vid bedömning och beslut om projektansökningar. har merparten av projekten i som fått stöd ur fonden en inriktning på integration. Länsstyrelserna har redovisat till hur de arbetar för att införliva de integrationspolitiska målen i den interna och externa verksamheten. En allmän bild är att man även på de mindre länsstyrelserna har kommit långt med förankringen av de integrationspolitiska målen såväl i den interna som den externa verksamheten. Det finns överlag en stark vilja att bevaka och driva integrationsfrågorna. Många länsstyrelser har lyft fram integrationsfrågorna som ett prioriterat område. De flesta länsstyrelserna har fokuserat sina insatser på arbetsliv och arbetsmarknad och kopplat detta till tillväxtfrågorna Insatserna och aktiviteterna som genomförs av de tre storstadslänsstyrelserna, som fått särskilda resurser för integrationsbefrämjande verksamhet, har ökat markant sedan starten . i vinnlägger sig t.ex. om ett mer lättillgängligt språk i sina yttranden och beslutsformuleringar. Den bedriver också ett omfattande internt mångfaldsarbete för att bl.a. ta emot praktikanter med utländsk bakgrund. I satsas på stora företag i det privata näringslivet och i län lyfter man fram bl.a. attitydfrågor som rör främlingsfientlighet och rasism. har gjort olika insatser för att öka tillvaratagandet av mångfalden i arbetslivet. Verket har också utvärderat hur ett antal arbetsgivare arbetar med mångfaldsfrågor och hur de genomfört sina mångfaldsplaner. En studie av hur detta arbete bedrivits och hur man kan se på mångfald inom arbetslivet publiceras . Kommunernas mångfaldsarbete har också främjats. har haft i uppdrag i att i samråd med DO och stimulera kommunernas mångfaldsarbete och också utse en mångfaldskommun. Detta arbete har fokuserat på hur kommunen i egenskap av arbetsgivare tar tillvara och utvecklar den et- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Många kommuner har som regel ännu inte någon särskild plan för att främja mångfalden. Ett tiotal kommuner har dock redovisat mångfaldsplaner eller att man planerar sådana. En tydlig trend i de statliga myndigheternas redovisning av sin kompetensförsörjning är en markant ökad medvetenhet om mångfaldens betydelse. I årets redovisningar har av myndigheterna uppgivit att de vidtagit någon typ av åtgärder för att främja etnisk mångfald bland personalen. I föregående års redovisningar var motsvarande andel drygt hälften och året . Utöver de uppgifter som framkommit i myndigheternas redovisningar av sin kompetensförsörjning har ytterligare ett antal myndigheter redovisat olika insatser som görs i syfte att stärka den etniska mångfalden. DO har givit ut råd för hur myndigheterna kan arbeta för etnisk mångfald och med mångfaldsplaner. Råden avser både de krav som ställs i lagen om etnisk diskriminering i arbetslivet och de kompletterande krav som följer av det särskilda regeringsuppdraget till statliga myndigheter att upprätta handlingsplaner för att främja etnisk mångfald bland de anställda. Antalet anmälningar om etnisk diskriminering i arbetslivet har ökat kraftigt efter lagens ikraftträdande och allt fler har fått upprättelse genom förlikning eller att situationen lösts på annat sätt. Fyra fall har förts till Arbetsdomstolen. Två av dessa fall har återkallats. Den nya lagen har enligt DO:s bedömning ökat viljan hos arbetsgivare att förebygga etnisk diskriminering. Av de 164 arbetslivsärenden som kommit in är 76 från arbetssökande och 88 från arbetstagare. var förhållandena tvärtom och anmälningarna från arbetstagare i majoritet. De flesta anmälningarna från arbetssökande avser etnisk diskriminering vid själva anställningsbeslutet. Anmälningarna från arbetstagare avser ofta fler saker som lönediskriminering och etniska trakasserier. Anmälningarna om lönediskriminering har nästan fördubblats . DO har när det gäller arbetet med aktiva åtgärder inriktat arbetet på att ge råd och stöd i arbetet mer än tillsyn och kontroll. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 goda exempel på aktiva åtgärder har ökat markant . I den mån tillsyn och kontroll har förekommit har detta skett på DO:s initiativ och bl.a. utgått från platsannonser. DO har genomfört kunskapsmätningar om lagen mot etnisk diskriminering i arbetslivet hos arbetsgivare och fackliga företrädare. Av kunskapsmätningarna framgår att kunskapsnivån generellt är låg när det gäller etnisk diskriminering. I stora delar av samhället, inom såväl privat som offentlig verksamhet, råder en utbredd okunnighet vad etnisk diskriminering är, vilka uttryck den kan ta sig och om vilka motiv som kan ligga bakom. Undersökningarna skall genomföras för att få ett mått på om kunskapen om lagen har ökat. DO har utvecklat sitt basutbildningsmaterial för att höja kunskapsnivån och en aktiv marknadsföring av utbildningsmaterial och övrigt informationsmaterial har bedrivits. och DO har haft en aktiv roll när det gäller att ge råd och stöd till det lokala arbetet mot diskriminering. Ett antal lokala diskrimineringsbyråer som bygger på frivilliga krafter har etablerats på olika orter i landet. Flera har fått råd och ekonomiskt stöd av . DO svarar för utbildning av nyckelpersoner i antidiskrimineringsarbetet. Enligt In- tegrationsverkets bedömning har byråerna visat sig ha goda möjligheter att spela en roll när det gäller att uppmärksamma frågor kring diskriminering och även rasism. De sprider kunskap om gällande lagstiftning och skapar stödjande mötesplatser för rådgivning och samtal med dem som på olika sätt drabbas eller på annat sätt berörs av etnisk diskriminering. har arbetat med att genomföra de uppdrag som regeringen gav inom ramen för arbetet med handlingsplanen mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och etnisk diskriminering. En central del i detta arbete är uppbyggnaden av en nationell kunskapsbank med information om olika metoder för ett framgångsrikt arbete där även internationella erfarenheter ingår. En särskild hemsida är under utveckling. En dialog med frivilligorganisationer, kommuner och andra aktiva inom området har påbörjats. I samverkan med Svenska Kommun- förbundet och Levande Historia genomfördes och ett par konferenser med kommuner och lokala organisationer. skall konferensen följas upp som ett led i verkets arbete med att utveckla en rådgivande och stödjande verksamhet till lokala aktörer. har också ansvar för att följa upp arbetet mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering. som har ansvar för att följa upp hur integrationspolitikens mål och synsätt fått genomslag inom olika områden har följt utvecklingen och skall redovisa denna till regeringen . Regeringen kommer, som nämnts i tidigare avsnitt, därefter att i en särskild skrivelse till redovisa utvecklingen inom integrationspolitiken sedan den beslutades . Det kan konstateras att utvecklingen inom det integrationspolitiska området är långt ifrån tillfredsställande i förhållande till de mål som beslutat. Segregationen i det svenska samhället är fortfarande stor. Många människor med utländsk bakgrund upplever det svenska samhället som diskriminerande och ställer krav på att större insatser görs för att alla skall behandlas lika oavsett kön, klass och etnisk bakgrund. Flertalet av de insatser som regeringen beslutar om ger effekter först på lång sikt.