prop · GP03130 · 2002-03-19 00:00:00 — För att tydliggöra detta har det i andra stycket tagits in en hänvisning till den lagen. Godkännandemyndigheter är och Väg- Hur kompetensen fördelats mellan myndigheterna när det gäller EG-typgodkännande framgår av 55 a § fordonskungörelsen (1972:595). fråga om typbesiktning, dvs. dagens motsvarighet till nationellt typ- godkännande, och ECE-typgodkännande är ensam ansvarig I paragrafen anges de skyldigheter som åligger den som beviljats typ- En motsvarande bestämmelse finns i 9 § lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen. Bestämmelsen innebär att den som har beviljats ett typgodkännande är skyldig se till att de fordon etc. som tillverkas i enlighet med typ- Vidare innebär bestämmelsen att den som beviljats ett typgodkännande är skyldig att underkasta sig viss kontroll av att till- verkningen sker i enlighet med typgodkännandet. finns bestämmelser om tillverkarens skyldigheter att medverka i sådan kontroll i bilaga 10 till rådets direktiv /156/EEG och i bilaga 6 till rådets direktiv /61/EEG. Som Lagrådet påpekar ger inte bestämmelsen i 2 kap. 5 § utrymme för att återkalla ett typgodkännande om tillverkaren inte medverkar till kon- troll eller lämnar upplysningar etc. enligt förevarande paragraf. en sådan möjlighet torde knappast vara möjlig med hänsyn till be- stämmelserna i EG-direktiven om när återkallelse av ett typgodkännande får ske, jfr 9 och 11 §§ lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening I det författningsförslag som remitterades till Lagrådet angavs i andra stycket att godkännandemyndigheten har rätt att bereda sig tillträde till Eftersom godkännandemyndigheten saknar tvångsmedel att mot tillverkarens vilja ta sig in i fabriken etc. har på Lagrådets inrådan de citerade orden ersatts med uttrycket har rätt till tillträde. Bestämmelsen ger möjlighet för godkännandemyndigheten att återkalla ett meddelat typgodkännande om de fordon etc. som tillverkas inte stämmer överens med den godkända typen. Ett specialfall som inte regleras i paragrafen utgör den situationen att ett typgodkännande meddelats på grundval av ett felaktigt underlag. efterföljande fordonen stämmer då överens med den fordonstyp som godkännandet grundar sig på, men eftersom underlaget innehåller fel- aktiga uppgifter skulle typfordonet inte ha godkänts om det rätta för- hållandet varit känt för godkännandemyndigheten vid tiden för god- kännandet. Även om godkännandet då inte kan återkallas enligt bestäm- melsens ordalydelse, bör återkallelse likväl kunna ske enligt allmänna förvaltningsrättsliga principer. Gynnande förvaltningsbeslut, t.ex. be- viljande av ett tillstånd eller en tillsättning vinner visserligen i allmänhet negativ rättskraft. Det finns dock vissa undantag från den regeln, som innebär att även ett sådant beslut kan återkallas. Detta gäller exempelvis i den beskrivna situationen, då en sökande lämnat felaktiga uppgifter eller förtigit relevanta fakta, så att ett felaktigt beslut meddelats. Paragrafen motsvarar i huvudsak 36 § första stycket fordonskungörelsen (1972:595) och 17 § första stycket terrängtrafikkungörelsen (1972:594). I dessa båda bestämmelser anges att registreringsbesiktning görs för att undersöka ett fordons beskaffenhet och utrustning. Ordet undersöka har i den aktuella paragrafen bytts ut mot kontrollera. Någon skillnad i sak är emellertid inte avsedd. Frågor om registreringsbesiktning behandlas i avsnitt 7.5. Paragrafen motsvarar i huvudsak 48 § första stycket fordonskungörelsen (1972:595). Även i denna paragraf har det i fordonskungörelsen använda ordet undersöka bytts ut mot kontrollera. Inte heller här är någon skillnad i sak är avsedd. Frågor om mopedbesiktning behandlas i avsnitt 7.6. Det bör noteras att kontroll av en moped klass I sker vid en registreringsbesiktning medan kontroll av en moped klass II sker vid en Paragrafen motsvarar i huvudsak 69 § första stycket och 73 § första stycket fordonskungörelsen (1972:595) samt 24 § första stycket och 28 § första stycket terrängtrafikkungörelsen (1972:594). I dessa lagrum anges att lämplighetsbesiktning görs för fastställande av att ett fordon är lämp- ligt för den avsedda användningen. Ordet fastställande har i den aktuella paragrafen bytts ut mot kontrollera. Någon skillnad i sak är emellertid Frågor om lämplighetsbesiktning behandlas i avsnitt 7.8. Paragrafen motsvarar i huvudsak 74 § första stycket fordonskungörelsen (1972:595) och 29 § första stycket terrängtrafikkungörelsen (1972:594). första stycket 1 har det i förhållande till dessa båda bestämmelser lagts till att kontrollen gäller huruvida fordonet har försämrats i otillåten grad. På så sätt förtydligas att kontrollbesiktningen är en form av trafik- säkerhets- och miljöprovning varigenom det kontrolleras att fordonet inte har försämrats alltför mycket i förhållande till ursprungsutförandet och att det vid besiktningen ställs andra krav än vid exempelvis en registreringsbesiktning. Frågor om kontrollbesiktning behandlas i avsnitt 7.9. Kontrollbesiktning och flygande inspektion är från kontrollsynpunkt två i princip likvärdiga alternativ. Båda instituten används för att kon- trollera om ett fordon har försämrats i otillåten grad, även om den ena kontrollen sker i hall och den andra vanligtvis på väg eller i terräng. annan skillnad är att kontrollbesiktningen som huvudregel sker perio- diskt, medan den flygande inspektionen sker slumpmässigt. Enligt 74 § fordonskungörelsen innefattar kontrollbesiktningen en kontroll av att kraven i fråga om taxameter, enligt yrkestrafik- förordningen (1998:779) och med stöd därav meddelade föreskrifter, är Denna del av kontrollbesiktningen har tagits bort. skall den återkommande taxameterkontrollen ske uteslutande enligt be- stämmelserna i 7 kap. 3 § yrkestrafikförordningen. kontrollen sker hos en för ändamålet ackrediterad verkstad. igenom kommer bestämmelserna om kontroll av taxameter att vara de- samma som dem som gäller för färdskrivare enligt förordningen (1995:521) om behöriga myndigheter, m.m. i fråga om kör- och vilotider samt färdskrivare vid vägtransporter. Bestämmelsen i första stycket 2 avser andra krav till skydd för liv och hälsa än sådana som är motiverade av trafiksäkerhetsskäl. trollbesiktning kontrolleras att fordonet uppfyller kraven i förordningen (1988:1145) om brandfarliga och explosiva varor, förordningen (1995:555) om HFC och förordningen (1995:636) om ämnen som bryter ned ozonskiktet, se 82 § fordonskungörelsen. Andra stycket saknar direkt motsvarighet i det gällande regelverket. det tydliggörs det nuvarande förhållandet att kontrollbesiktning, utöver vid den periodiskt återkommande besiktningen, kan aktualiseras även till följd av att körförbud inträtt eller att ett föreläggande om kontroll- besiktning har utfärdats. Paragrafen motsvarar i huvudsak 91 § fordonskungörelsen (1972:595) och 32 § terrängtrafikkungörelsen (1972:594). för att kontrollera ett fordons beskaffenhet och utrustning. märke till är skillnaden mellan denna form av kontroll och den som regleras i den följande bestämmelsen om annan kontroll genom polis- Även denna kontroll sker av fordons beskaffenhet och utrustning, men med det ytterligare rekvisitet att kontrollen uppenbart behövs från Frågor om flygande inspektion behandlas i av- I beskrivningen av kontrollens innebörd i första stycket har samma justering gjorts som i 9 § beträffande kontrollbesiktning, se kommentaren till den paragrafen. Kontrollen vid en flygande inspektion är emellertid vidare än den som sker vid en kontrollbesiktning. Så kontrolleras exem- pelvis vid behov hastighetsregulatorn vid en flygande inspektion men inte vid en kontrollbesiktning. Detta förhållande har föranlett att be- skrivningen av flygande inspektion är något annorlunda än beskrivningen av kontrollbesiktning, på så sätt att det i den förstnämnda anges att kon- troll sker av att fordonet inte i övrigt avviker från det godkända ut- förandet. En flygande inspektion kan ske av ett fordon som anträffas i trafik (första stycket) eller som kan antas i nära anslutning till anträffandet har använts i trafik (andra stycket). Detta innebär att en flygande inspektion kan ske även i terräng, jfr den nuvarande bestämmelsen i 32 § terräng- I förhållande till de äldre bestämmelserna har kravet på att en flygande inspektion av ett fordon som det finns anledning att anta har använts i trafik i nära anslutning till påträffandet endast får ske om det finns anled- ning att anta att det är bristfälligt tagits bort. Bestämmelsen i tredje stycket, som innebär att flygande inspektion av fordon som används i yrkesmässig trafik får ske i företagets lokaler och i områden i anslutning till dessa är ny. Definitionen av yrkesmässig trafik finns i 1 kap. 1 § yrkestrafiklagen (1998:490). möjliggörs att flygande inspektion sker av fordon i yrkesmässig trafik utan att det stör företagets verksamhet mer än nödvändigt och att kon- trollen sker på ett ställe där arbetsmiljön för den som utför kontrollen är bättre än på vägkanten. Kontrollen kan ske av fordon som står uppställda exempelvis i eller utanför ett garage eller någon annan lokal eller annars på ett område som företaget disponerar. Det krävs inte att företaget for- mellt äger den lokal eller det markområde där fordonen finns. blir det således fråga om lokaler som den som har tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik äger eller disponerar. En tillståndshavare kan både vara en fysisk och en juridisk person. Liknande bestämmelser om kontroll i lokaler m.m. finns i flera andra författningar på vägtrafikområdet, se t.ex. 12 § lagen (1982:821) om transport av farligt gods och 8 § förordningen (1995:521) om behöriga myndigheter, m.m. i fråga om kör- och vilotider samt färdskrivare vid Beträffande tredje stycket, se kommentaren till 1 kap. 3 §. Annan kontroll genom polisman Paragrafen motsvarar i huvudsak 35 § andra stycket fordonskungörelsen (1972:595) och 16 § andra stycket terrängtrafikkungörelsen (1972:594). paragrafen regleras den kontroll av fordon som varje polisman, oavsett utbildning eller förordnande, får utföra. Härigenom skiljer sig alltså denna kontroll från flygande inspektion. En sådan inspektion får ju ut- föras endast av polismän som har förordnats av att utföra sådana inspektioner. Även beträffande vilka fordon som får kon- trolleras är det skillnad mellan förevarande bestämmelse och bestämmel- sen om flygande inspektion i 10 §. Enligt den sistnämnda bestämmelsen får flygande inspektion utföras stickprovsvis, utan misstanke om att for- donet är bristfälligt. För att en polisman skall få utföra en kontroll enligt förevarande bestämmelse krävs det dock att polismannen har anledning att anta att fordonet inte är i föreskrivet skick. Om polismannen har fattat denna misstanke och bestämmer sig för att kontrollera fordonet behöver dock inte kontrollen inskränka sig till den utrustning eller beskaffenhet som har väckt misstanken. Kontrollen begränsas i stället av att det krävs att den uppenbart behövs från trafiksäkerhetssynpunkt. Kontroll enligt bestämmelsen får ske av ett fordon som anträffas i tra- fik. Detta innebär att kontrollen kan ske även i terräng, jfr den nuvarande bestämmelsen i 16 § andra stycket terrängtrafikkungörelsen. till skillnad från vad som gäller vid flygande inspektion endast fordon som anträffas i trafik kontrolleras. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 7.11. Kontroll av fordons last Paragrafen saknar motsvarighet i gällande författningar. Bestämmelsen reglerar kontrollen av att fordon är lastade på föreskrivet sätt enligt be- stämmelserna i 3 kap. 78 och 80 §§ trafikförordningen (1998:1276) och i föreskrifter (TSVFS 1978:10) om säkring av last på fordon under färd. Däremot reglerar bestämmelsen inte de kontroller av fordons last som kan utföras vid tillsyn enligt annan särskild lag- stiftning, t.ex. enligt något av regelverken om transport av farligt gods, transport av lättfördärvliga varor eller transport av djur. Kontroll av fordons last kan ske såväl i samband med flygande in- spektion som fristående, dvs. utan att någon inspektion företas. Frågor om kontroll av fordons last behandlas i avsnitt 7.13.1. Enligt 3 kap. 3 § andra stycket har den som utför kontrollen rätt till tillträde till slutna utrymmen i ett fordon eller i dess last. Av det sist- nämnda följer att kontrollen kan utföras även i slutna s.k. fristående last- bärare, t.ex. containrar, som transporteras på ett fordon. Vägkontroll m.m. av färdskrivare Paragrafen, som har utformats i huvudsaklig överensstämmelse med Lagrådets förslag, saknar motsvarighet i gällande författningar. Be- stämmelsen behandlas i avsnitt 7.13.2. Färdskrivare omfattas inte av be- stämmelserna om fordons beskaffenhet och utrustning i fordons- kungörelsen (1972:595). I stället regleras kravet på att det i vissa fordon skall finnas färdskrivare samt hur dessa skall vara beskaffade och an- vändas i det regelverk som reglerar kör- och vilotider, bl.a. i rådets för- ordning (EEG) nr 3821/85 av om färdskrivare vid vägtransporter. Kontroll av färdskrivare utgör därför en egen kon- trollform och ingår inte i flygande inspektion som ju sker för att kon- trollera ett fordons utrustning och beskaffenhet. Det är naturligtvis inget som hindrar att kontrollen utföras i samband med sådan inspektion. I det författningsförslag som remitterades till Lagrådet angavs att kon- troll av färdskrivare får ske även i företagets lokaler eller liknande eller på ett område i anslutning till dessa. Lagrådet anser att det av denna formulering inte framgår vilket företag som avses och föreslår att bestämmelsen i stället formuleras på samma sätt som i 2 kap. 10 §, näm- ligen: Beträffande fordon som används i yrkesmässig trafik får mot- svarande kontroll ske även i företagets lokaler eller liknande eller på ett område i anslutning till dessa. Lagrådet föreslår således att bestämmel- sen knyts till fordon som används i yrkesmässig trafik. I enlighet med Lagrådets synpunkter preciseras det i bestämmelsen hos vilka företag en kontroll får ske. Yrkesmässig trafik definieras i 1 kap. 1 § yrkestrafiklagen (1998:490) och innebär kortfattat att fordon och förare mot betalning ställs till allmänhetens förfogande för transporter av personer eller gods. Det är emellertid inte bara fordon som används i yrkesmässig trafik som omfattas av färdskrivarkravet, utan detta krav omfattar även exempelvis fordon som används för s.k. egna transporter inom ett företag. För att även färdskrivarna i dessa fordon skall kunna kontrolleras i företagets lokaler etc., har möjligheten till sådan kontroll knutits till om fordonet används av ett företag. innebär vidare att det fordon som skall kontrolleras inte behöver ägas av företaget, utan det är tillräckligt att företaget på något sätt disponerar över detta, t.ex. genom ett leasingavtal. Angående var kontrollen får ske, se vidare kommentaren till 2 kap. 10 §. Se också kommentaren till 1 kap. 3 § angående krav på förordnande för den som utför kontrollen. Vägkontroll m.m. av taxameter Paragrafen saknar motsvarighet i gällande författningar. behandlas i avsnitt 7.13.3. Inte heller taxameter omfattas av bestämmel- serna om fordons beskaffenhet och utrustning i fordonskungörelsen (1972:595). Kravet på att det i fordon som används i taxitrafik skall finnas en taxameter följer i stället av 7 kap. 1 § yrkestrafikförordningen (1998:779), medan de tekniska kraven som en taxameter skall uppfylla och hur den skall användas följer av föreskrifter (VVFS 1999:177) om taxitrafik som verket har meddelat med stöd av be- myndigande i förordningen. Kontroll av taxameter utgör därför på samma sätt som kontroll av färdskrivare en fristående kontrollform. Kontroll av ett fordons taxameter får inte ske när taxifordonet används privat utan endast när det används i taxitrafik eller om det kan antas att det i nära anslutning till anträffandet har använts i sådan trafik. var kontrollen får ske, se kommentaren till 2 kap. 10 §. kommentaren till 1 kap. 3 § angående krav på förordnande för den som 3 kap. Allmänna bestämmelser om kontrollen Paragrafen motsvarar i huvudsak 34 § fordonskungörelsen (1972:595) och 15 § terrängtrafikkungörelsen (1972:594). Ordet bör som används i dessa bestämmelser har bytts ut mot skall för att ge större eftertryck åt innehållet i paragrafen. Paragrafen saknar motsvarighet i gällande författningar. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 7.16. Eftersom bilinspektörer enligt det nuvarande regelverket saknar behörighet att stoppa fordon måste det alltid närvara polismän när en flygande inspektion skall genomföras. Genom den nya bestämmelsen kommer detta inte längre att vara nödvändigt. Bil- inspektörer kommer att själva kunna genomföra flygande inspektioner och kontroller av fordons last, färdskrivare och taxameter. Som Lagrådet påpekar saknar bilinspektörer till skillnad från polismän rätt att bruka våld för att stoppa ett fordon. Den som uppsåtligen vägrar att följa bil- inspektörens stoppanvisning träffas dock av straff enligt 5 kap. 1 § för att ha hindrat inspektion eller kontroll. Tillträde till fordon och lokaler m.m. Paragrafen, som har utformats med beaktande av Lagrådets förslag, saknar motsvarighet i gällande författningar. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 7.15. har det ansetts ligga i sakens natur att den som skall genomföra t.ex. en kontroll av ett fordon har rätt till tillträde till fordonet. Detsamma har gällt till tillträde till lokaler när detta har varit nödvändigt. Genom den nya bestämmelsen uppfyller regelverket regeringsformens krav att bestämmelser om husrannsakan och liknande intrång skall ges i lag. Fordonslagen tillerkänner inte den som omfattas av förevarande paragraf någon rätt att med tvång bereda sig tillträde till fordon etc. En sådan rätt ges dock polismän i den föreslagna lydelsen av 10 § första stycket 5 polislagen (1984:387). För att tydliggöra att fordonslagen inte ger någon tvångsrätt har på Lagrådets inrådan uttrycket bereda sig tillträde som användes i författningsförslaget i lagråds- remissen ersatts av rätt till tillträde. behov av tillträde till fordon och lokaler etc. föreligger framför allt i ärenden som har överklagats till verket. Som exempel kan nämnas överklagade körförbud. Det inträffar inte sällan att de fordon som berörs står uppställda i t.ex. ett garage eller på en verkstad och på grund av körförbudet endast svårligen kan flyttas därifrån. I dessa fall kontrollerar den som handlägger ärendet fordonet på plats och måste så- ledes ha tillträde till lokalen etc. Andra stycket anger att en polisman eller en bilinspektör för att kon- trollera ett fordons last har rätt till tillträde inte bara till fordonet och slutna utrymmen i det utan även till slutna utrymmen i dess last. Det se- nare kan vara nödvändigt för att kontrollera att last är säkrad i enlighet med gällande bestämmelser även inuti s.k. fristående lastbärare, t.ex. i containrar. Paragrafen motsvarar i sak 35 § första och andra styckena fordons- kungörelsen (1972:595) och 16 § terrängtrafikkungörelsen (1972:594), men har fått en ny utformning. Paragrafens lydelse har förtydligats så att det klart framgår vilka befattningshavare som avses med bestämmelsen. I förhållandena till de nu gällande bestämmelserna har den krets av perso- ner inom som har rätt att provköra fordon utökats till att gälla även den som särskilt har förordnat. Detta följer av hän- visningen till 3 kap. 3 §. Möjligheten att provköra ett fordon vid hand- läggningen av ett ärende hos kan behövas t.ex. när verket prö- var frågor om typgodkännande. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 7.15. Paragrafen motsvarar 35 § första stycket fordonskungörelsen (1972:595) och 16 § första stycket terrängtrafikkungörelsen (1972:594). En liknande bestämmelse, som innebär att provkörning får ske av ett fordon trots att det inte är registrerat, finns i 13 § första stycket 4 lagen (2001:558) om vägtrafikregister. Förelägganden, körförbud m.m. Paragrafen saknar direkt motsvarighet i dagens regelverk. Däremot följer det av en rad bestämmelser i såväl fordonskungörelsen (1972:595) som i terrängtrafikkungörelsen (1972:594) att fordon kan beläggas med kör- förbud etc. I paragrafen regleras översiktligt de för den enskilde in- gripande åtgärderna som kan bli följden av att ett fordon inte godkänns vid en kontroll, såsom föreläggande om ny besiktning eller att körförbud meddelas. Närmare bestämmelser om åtgärderna kommer att meddelas i den till lagen anslutande förordningen. Enligt 84 a och b §§ fordons- kungörelsen kan godkänna ett fordon som tidigare underkänts vid en besiktning på grundval av ett intyg som en ackredite- rad verkstad utfärdat efter en reparation och efterföljande provning, se avsnitt 7.14. Bemyndigandet i 5 kap. 8 § första stycket 2 medger att före- skrifter med motsvarande innehåll meddelas med stöd av fordonslagen. Första stycket andra meningen tydliggör att möjligheten att reparera och prova ett fordon hos en ackrediterad verkstad finns som ett komplement till att ställa in fordonet för ny besiktning. Av paragrafen följer vidare att den som utför en kontroll enligt lagen får fatta de andra beslut som behövs. Med detta uttryck avses beslut att godkänna eller underkänna ett fordon vid en kontroll. Även beträffande under vilka förutsättningar ett fordon skall godkännas eller underkännas kommer närmare bestämmelser att meddelas i den till lagen anslutande förordningen. I andra stycket behandlas körförbud som är den mest ingripande åt- gärden som kan bli följden av att ett fordon inte godkänns vid en kontroll eller inte ställs in för besiktning etc. I den första meningen, som har lagts till på Lagrådets inrådan, anges dels vid vilka kontrollformer som körförbud får meddelas, dels kortfattat under vilka förutsättningar att sådant förbud får meddelas. Mer detaljerade bestämmelser om förutsätt- ningarna för att meddela körförbud kommer att kunna meddelas med stöd av bemyndigandena i 5 kap. 8 §. I den andra meningen erinras om att körförbud kan inträda om ett fordon inte ställs in för kontroll i enlig- het med vad som föreskrivs särskilt eller anges i ett föreläggande. Som exempel kan nämnas att enligt 85 § fordonskungörelsen körförbud in- träder för ett fordon som inte ställs in för återkommande kontroll- besiktning. Paragrafen, som i huvudsak motsvarar 1 § lagen (1994:2043) om vissa besiktningsorgan på fordonsområdet, har utformats i enlighet med Lag- rådets förslag. Med besiktning avses de besiktningsformer som anges i fordonslagen, dvs. registreringsbesiktning, mopedbesiktning, lämplig- hetsbesiktning och kontrollbesiktning. Provning syftar på den provning som sker inför ett typgodkännande. Genom bemyndigandet i slutet av paragrafen ges regeringen möjlighet att föreskriva att sådan provning får utföras av en s.k. teknisk tjänst, se avsnitt 7.4. Paragrafen motsvarar i huvudsak 2 § lagen (1994:2043) om vissa besikt- ningsorgan på fordonsområdet. Aktiebolaget be- siktningsområde, i den nya lagen benämnt kontrollområde, omfattar en- ligt den nuvarande bestämmelsen under a) inte kontroll av redskap för bestämning av volym eller massa. Regeln är en kvarleva från den tid då besiktningen utfördes vid s.k. riksprovplatser och fyller ingen funktion. Den har därför mönstrats ut. Under b) anges flygande in- spektion och inspektion hos försäljare. Eftersom flygande inspektion inte utgör någon besiktningsform och inspektion hos försäljare har ut- mönstrats ur regelverket har punkten b) inte förts över till den nya lagen. Bestämmelsen har även i övrigt formulerats om för att göra den enklare och därmed öka dess tydlighet. Angående Det , se kommentaren till 1 kap. 1 §. Paragrafen motsvarar i huvudsak 8 § lagen (1994:2043) om vissa besikt- ningsorgan på fordonsområdet. Genom bestämmelsen ges besiktnings- organen som samtliga är aktiebolag uttrycklig rätt att fatta beslut som innebär myndighetsutövning på fordonsområdet. Detta måste enligt 11 kap. 6 § tredje stycket regeringsformen ske med stöd av lag. Besluten kommer i praktiken oftast att fattas av besiktningstekniker.