prop · GP03100 · 2002-04-15 00:00:00 — Nettoskulden vändes till en positiv förmögenhet. Denna förmögenhet växer i takt med de finansiella överskotten. Genom att över- skotten ligger i ålders- pensionssystemet kommer förmögenheten att växa genom ackumulering av finansiella till- gångar både i fördelningssystemet (AP- fonderna) och i premiepensionssystemet (PPM). Den konsoliderade bruttoskulden uppgick vid utgången av 2001 till eller av BNP. Det innebär att skulden som andel av BNP steg efter att ha minskat . Ökningen är dock tillfällig och beror huvudsakligen på omfördelningen av AP-fondernas portföljer från statsobligationer till aktier, som inte elimineras i beräkningen av den konsoliderade skulden. Det underskott som uppstår i statens finansiella sparande innebär att skuldsidan i den offentliga sektorns balans- räkning ökar 2004. Skuldökningen är dock inte större än att den konsoliderade bruttoskulden fortsätter att minska som andel av BNP. Jämfört med budgetpropositionen har den offentliga sektorns finansiella sparande höjts med 2001. Det beror på att skatteinkomsterna blev högre än väntat, trots att den ekonomiska tillväxten reviderats ned. För perioden 20022004 beräknas det finansiella sparandet bli lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen. Det beror främst på lägre direktavkastning på AP- fondens placeringar, högre kommunala konsum- tionsutgifter samt mindre skatteinkomster . Den offentliga sektorns inkomster utgörs av skatter och övriga inkomster. Skatterna består till av skatt på löner, dvs. statlig och inkomstskatt, arbetsgivaravgifter och allmän pensionsavgift, av skatt på varor och tjänster och av kapital- skatter. Nedsatta och restförda skatter uppgår till . Den stora andelen löneskatter innebär att utvecklingen av skatterna till stor del beror på hur sysselsättning och timlön utvecklas. Utvecklingen av skatterna och övriga inkomster , 2001 2004, framgår av tabell 5.1. De periodiserade skatterna ökar med . Den årliga ökningen varierar . Den svaga utvecklingen förklaras till största delen av det tredje steget i den skattereform regeringen aviserade i budgetpropositionen samt andra skattesänkningar. Korrigerat för dessa effekter uppgår förändringen till . Den stora ökningen 2003 förklaras av införandet av garantipensioner, vilket ökar skatteintäkterna med nära . Dessa intäkter innebär dock ingen budgetförstärkning eftersom de motsvaras av ökade pensionsutbetalningar på budgetens utgiftssida. Den offentliga sektorns finansiella sparande vilket är ett av regeringens budgetpolitiska mål baseras på den redovisning av skatter som nationalräkenskaperna (NR) tillämpar. Denna redovisningsmetod skiljer sig från den period- iserade framför allt genom att vissa skatter redovisas det år de debiteras istället de avser. Tabell 5.1 Offentliga sektorns periodiserade skatter, offentliga sektorns inkomster enligt NR och statsbudgetens inkomster Miljarder kronor och procent -0,2 -1,8 -5,3 -44,5 -24,9 -0,7 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . I skattekvoten enligt NR ingår även skatter till EU. ökar skatterna enligt NR endast med , vilket är mindre än för de periodiserade skatterna. Denna skillnad förklaras av de period- iseringseffekter som uppkommer genom den redovisningsmetod NR tillämpar. Då medför periodiserings- effekten avseende skatt på kapitalvinster (realisationsvinster) och bolagens inkomstskatt inklusive skatt på utdelade medel från avseende en ökning av NR- skatterna med ca . Statsbudgetens skatteinkomster ökar med . De minskade inkomsterna förklaras dels av beslutade skatteändringar, dels av de ovan nämnda periodiseringseffekterna avseende skatt på kapitalvinster och bolagsskatt. De stora ökni- ngarna av dessa skatter 2000 påverkar stats- budgeten med eftersläpning. Övriga inkomster på statsbudgeten minskar med . Exklusive inlevererat överskott från och försäljningsinkomster är inkomsterna stabila. Skattekvoten definierad enligt nationalräken- skaperna är som högst . Den höga skattekvoten 2001 beror till viss del på bolagsskatter och skatt på kapitalvinster som avser . Den periodiserade skattekvoten är som högst 2000. Därefter faller skattekvoten bl.a. som en följd av de skattesänkningar som beslutats. I avsnitt 5.4 redovisas även skattekvoten för ett flertal samt transfereringarnas inverkan på skattekvotens nivå. Tabell 5.2 Offentliga sektorns periodiserade skatter, offentliga sektorns inkomster enligt NR och statsbudgetens inkomster. Differenser jämfört med budgetpropositionen varav skatt på löner Offentlig sektor enligt NR Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen (BP2002) har skatteintäkterna räknats upp med 11 respektive 2001 och 2002 och med 3 respektive 2003 och 2004, se tabell 5.2. Ökningen 2001 förklaras dels av att taxerings- utfallet avseende blev något högre än beräknat, dels av att utfallet för ut- betalda löner 2001 blev något högre än vad som antogs i budgetpropositionen. Jämfört med be- räkningen till budgetpropositionen har progno- sen för statsbudgetens skatter och statsbudget- ens övriga inkomster endast justerats marginellt. Prognosen över skatteintäkterna baseras på de makroekonomiska förutsättningar som finns redovisade i bilaga 1, Svensk ekonomi. I tabell 5.3 redovisas de antaganden som har störst inverkan på skatteintäkterna samt förändringar i förhållande till budgetpropositionen. Jämfört med beräkningen till budget- propositionen har antalet arbetade timmar reviderats ned . Det preliminära utfallet för lönesummans utvecklingstakt uppgår till , vilket är något högre än i beräkningen till budgetpropositionen. Tabell 5.3 Antaganden och förändringar jämfört med budgetpropositionen Timlön, arbetade timmar, utbetald lönesumma, hushållens konsumtionsutgifter och KPI: årlig procentuell förändring. Prisbasbelopp och skiktgräns: kronor. -0,5 -0,4 -0,9 -0,9 -1,6 -0,8 Den högre inflationen medför att de beräknade skiktgränserna och pris- basbeloppet är högre än i beräkningen till budgetpropositionen. Utvecklingen mellan åren för de olika skatteslagen beror dels på de underliggande skattebasernas förändring, dels på beslutade eller föreslagna regeländringar. Den kommunala inkomstskatten beräknas öka med (se tabell 5.4). Förändringen 2002 påverkas emellertid av en ytterligare begränsning av avdraget för den allmänna pensionsavgiften samt av en höjning av det allmänna grundavdraget. Förändringen 2003 påverkas av pensionsom- läggningen samt av att skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare ersätts med ett högre grundavdrag. Med beaktande av dessa regel- förändringar beräknas den underliggande för- ändringen av inkomstskatten uppgå till . Tabell 5.4 Årlig förändring av kommunalskatt 20022004 inklusive och exklusive regeländringar För att enklare kunna följa den underliggande utvecklingen av de olika skatteslagen redovisas därför i tabell 5.5 bruttoeffekterna av de viktigaste regeländringarna under prognos- perioden. Beloppen visar den årligt till- kommande intäktsförändringen till följd av ändrade skatteregler. Det är viktigt att under- stryka att redovisade belopp avser periodiserade bruttoeffekter, dvs. storleken på den initiala skatteändringen. Nettoeffekter beaktar även indirekta effekter på offentliga utgifter och andra skattebaser via förändringar i löner, priser och vinster. Effekterna på de kassamässiga inkoms- terna och NR-inkomsterna är i regel mindre införandeåret eftersom bl.a. uppbördsför- skjutningar och jämkningar måste beaktas. Osäkerheten i bedömningen av olika skatte- basers utveckling varierar kraftigt mellan olika skatter. Prognoser på lönebaserade skatter och konsumtionsskatter är beroende av hur väl antaganden om sysselsättning, timlön, kon- sumtion m.m. stämmer överens med den faktiska utvecklingen. I grova drag innebär en procents förändring av lönesumman att basen förändras med och skatteintäkterna med . Om hushållens konsumtionsutgifter förändras leder det till förändrade momsintäkter om ca . För de kapitalbaserade skatterna är osäker- heten betydligt större. Särskilt hushållens ka- pitalvinster och bolagens inkomstskatt är svår- bedömda. ökade kapital- vinsterna . beräknas kapitalvinsterna uppgå till 89 mil- jarder kronor, vilket motsvarar av BNP. Detta är betydligt över genomsnittet , då kapitalvinsterna upp- gått till 2,53,av BNP. För prognos- sker en successiv neddrag- ning till den långsiktiga nivån. Även prognosen för bolagens inkomstskatter är osäker. På kort sikt finns inget starkt samband mellan bolagens inkomstskatter och dess rörelseintäkter eller den makroekonomiska utvecklingen. 5.2Offentliga sektorns skatter periodiserad redovisning Den periodiserade redovisningen visar de skatter som avser ett visst inkomstår. Dessa skatter har en direkt koppling till det aktuella årets skatteregler och de makroekonomiska förut- sättningarna i form av timlön, sysselsättning, inflation m.m. I tabell 5.6 redovisas den offent- liga sektorns skatteintäkter. Med början inleddes en reform som innebär att löntagare och övriga personer med pensionsgrundande inkomst genom en skattereduktion kompenseras för effekterna av den allmänna pensionsavgiften. Skattereduk- tionen kombineras med en slopad avdragsrätt för avgiften vid beräkningen av och statlig inkomstskatt. För att inte den begränsade avdragsrätten skall öka andelarna inkomsttagare som betalar statlig skatt höjs både den lägre och den högre skikt- Tabell 5.5 Bruttoeffekter av regeländringar 19992004 -5,7 -0,8 -2,4 -1,3 Sänkt skatt från på inkomster upp till övre skiktgräns -4,2 -1,3 Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift Höjd övre () och nedre () skiktgräns -2,2 -3,3 -2,4 Höjt grundavdrag från 0,24 till 0,27 och från 0,27 till 0,293 basbelopp -0,4 -0,2 -0,2 -0,1 -0,7 -1,7 -1,3 Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift Höjt grundavdrag från 0,24 till 0,27 till 0,293 till 0,403 basbelopp -2,0 -1,8 -4,3 -0,3 -0,1 -0,2 -3,2 -15,8 -15,4 -22,4 Skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare () -3,2 -0,3 -1,6 Skattereduktion för allmän pensionsavgift -15,8 -16,6 -17,3 -3,5 Höjd reavinstskatt för privatbostäder från -2,5 -3,1 Återföring från skatteutjämningsreserv upphör -2,1 Förlängd periodiseringsfond från 5 till 6 år -2,5 Höjd avsättning till periodiseringsfond från -2,5 Återköp egna aktier/sänkt skatt investm.bolag -0,5 Socialavgifter och allmän pensionsavgift -0,7 -0,9 -0,8 Höjt tak för allmän pensionsavgift från 7,5 till 8,06 basbelopp Höjd allmän pensionsavgift från 6,95 till Sänkta socialavgifter från 33,06 till och från 32,92 till -1,2 -0,9 -0,8 -2,0 -0,6 -5,5 -1,8 -0,3 -0,2 Sänkt skattesats, markvärde för vattenkraft från 2,21 till -1,2 Sänkt skattesats för hyreshus, bostadsdel 1989/90 från 1,2 till -0,2 Hyreshus-bostadsdel, återinförd omräkning Hyreshus-bostadsdel, sänkt skattesats från 1,5 till 1,3 till 1,2 till -0,8 -0,4 -4,0 Småhus, sänkt skattesats från 1,5 till -5,8 Begränsningsregel fastighetsskatt 2001, nytt taxeringsförfarande -0,2 -0,3 -0,2 Höjda fribelopp för förmögenhetsskatt -2,2 -1,8 -1,0 -0,1 -0,3 Höjd el-skatt med 1,8 resp. /kWh Höjd dieselskatt med /liter -1,0 -3,9 -4,0 -1,3 -0,5 -1,2 -0,8 -1,3 Sänkt mervärdesskattesats för personbefordran från -1,0 Sänkt mervärdesskattesats på böcker och tidskrifter från -1,3 Sänkt skatt på vin -0,6 Slopad försäljningsskatt på lätta lastbilar m.m. -0,3 -0,1 -13,2 -8,3 -22,9 -24,3 -1,3 -0,2 Anm: Beloppen avseende periodiseringsfond inkluderar även egenföretagare. Avfallsskatten inkluderar även en teknisk justering om -0,. påbörjades en förändring som minskar antalet skattskyldiga som betalar statlig inkomstskatt med inriktning på att andelen skall sjunka till av de skattskyldiga med förvärvsinkomster. genomförs det tredje steget i inkomstskattereformen genom att skatte- reduktionen höjs till av den påförda pensionsavgiften. I samband med detta sänks avdraget till av avgiften och skikt- gränserna justeras för att minska andelen skatt- skyldiga med förvärvsinkomster som betalar statlig inkomstskatt till . -0,9 -0,6 Den kommunala inkomstskatten är framför allt beroende av hur löner, sysselsättning och beskattade transfereringar utvecklas. De kommunala skatteintäkterna beräknas öka med . Av denna ökning förklaras ca av den samlade effekten av den redu- cerade avdragsrätten för allmän pensionsavgift, en högre medelutdebitering och ett högre grundavdrag. ökar den kommunala inkomstskatten med . Av denna ökning förklaras av nettot av höjt grundavdrag och reducerad avdragsrätt för allmän pensionsavgift. beräknas intäkterna öka med varav pensionsomläggningen beräknas öka den kommunala inkomstskatten med . Jämfört med beräkningen till budget- propositionen är prognosen upp- reviderad med främst beroende på en högre lönesumma. har skatteintäkterna justerats ned som en följd av minskade utbetalningar av bl.a. arbetsmarknadsersättningar, vilket innebär att underlaget för kommunalskatterna minskar. Trots de senaste årens höjningar av skikt- gränserna beräknas inkomsterna från den statliga inkomstskatten att öka . Den huvudsakliga förklaringen till denna utveckling är att dagens prognos på löneutveck- lingen är högre än den prognos som användes när skiktgränserna fastställdes. Ökningen förklaras främst av en hög timlöneutveckling. Nedgången 2002 beror framförallt på att skiktgränserna höjs och att färre individer därmed hamnar över skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Ökningen 2003 och 2004 förklaras dels av att löneökningar höjer andelen inkomster som är föremål för statlig beskattning, dels av att det fasta beloppet om åter blir en statlig inkomstskatt. Under 19992002 tillförs det fasta beloppet kommunerna. Jämfört med beräkningen till budget- propositionen är prognosen i genomsnitt högre alla prognosåren beroende på den högre timlöneutvecklingen . Den statliga skatten på kapitalinkomster utgörs av nettot av skatt på inkomsträntor, utdelningar och kapitalvinster, och skattereduktion för utgiftsräntor m.m. Skatteintäkterna 2001 beräknas sjunka med jämfört med , främst på grund av att kapitalvinsterna beräknas minska . Utvecklingen av kapitalskatteinkomsterna förklaras i huvudsak av att kapitalvinsterna förutses anpassas till en långsiktig nivå på av BNP. Tabell 5.6 Offentliga sektorns skatteintäkter 19992004 -2,6 -17,1 -35,1 -57,4 -54,3 -56,3 -0,4 Socialavgifter och allmän pensionsavg. -6,0 -5,9 -6,0 -7,1 -7,3 -7,5 Skatt på varor och tjänster Skatt på vin m.m. -2,5 -6,5 -6,9 -8,0 -8,9 Avgifter till pensionssystemet m.m. Diagram 5.1 visar de beskattningsbara kapital- vinsterna samt den beräknade utvecklingen 20012004. Diagram 5.1 Beskattningsbara kapitalvinster I diagram 5.2 redovisas kapitalvinster för perioden 19882004 och den långsiktiga relationen mellan kapitalvinster och BNP. Kapitalvinsterna har justerats för att endast en viss andel av den totala vinsten är beskatt- ningsbar. Av diagrammet framgår att kapital- vinsterna , uttryckt som andel av BNP är väsentligt högre än den långsiktiga nivån. Prognosen avseende 20022004 utgår från att kapitalvinsterna successivt anpassas till den långsiktiga nivån. Jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen har intäkterna reviderats upp . Kapitalvinsterna blev högre än i beräkningen till budgetpropositionen. beräknas kapitalvinsterna till , vilket är högre än i budgetpropositionen. kapitalvinsterna anpassats till den långsiktiga relationen till BNP. -17,1 -35,1 -57,4 -54,3 -56,3 Under skattereduktioner m.m. redovisas nettot av skattereduktioner och ett antal belopps- mässigt mindre skatter. På intäktssidan redovisas skattetillägg, förseningsavgift och expansions- fondsskatt. Skattereduktioner utgörs i huvudsak av skattereduktion för allmän pensionsavgift, särskild skattereduktion för låg- och medel- inkomsttagare, reducerad fastighetsskatt samt skattereduktion för fack- föreningsavgift. Nettot av skattereduktioner m.m. visar ett underskott . Underskottet 2000 förklaras till största delen av skatte- reduktion för allmän pensionsavgift och av skattereduktion för låg- och medelinkomst- tagare. Åren därefter stiger underskottet till följd av den höjda reduktionen för allmän pensions- avgift från av den debiterade avgiften. beräknas underskotten även öka till följd av en skattelättnad för pensionärer och skattereduktion för fackföreningsavgifter. ersätts den särskilda skattereduktionen med ett höjt grundavdrag vilket leder till att skattereduktionerna minskar med . Jämfört med beräkningen till budget- propositionen minskar underskotten något under hela prognosperioden. En högre timlön medför lägre skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare . Den allmänna pensionsavgiften ökar emellertid till följd av högre lönesumma, vilket ökar skattereduktionen . beräknas intäkterna bli lägre än året innan. Förklaringen är att skatterna 2000 påverkades både av en stark konjunkturuppgång och av en engångs- utbetalning från försäkringsbolaget . Effekten på inkomstskatten av de återförda pensionsmedlen har uppskattats till ca . Sammantaget beräknas företagens inkomstskatter falla tillbaks till nivå. I beräkningarna har även beaktats (1) att återföringar från skatte- utjämningsreserver upphör , (2) att tidigare avsättningar till periodiser- ingsfonder återförs till beskattning och (3) att taket för avsättningar till periodiseringsfonder höjs från av inkomsten . beräknas företagens inkomstskatt stiga med jämfört med . Den svaga ökningen förklaras av utvecklingen av konjunkturen, vilken påverkar företagens driftsöverskott. Utvecklingen av företagens skatteintäkter beräknas ske i en jämnare takt 20022004. Den årliga ökningen av inkomstskatten förväntas i genomsnitt bli . Jämfört med beräkningen till budget- propositionen överskred intäkterna prognosen med . Då uppskattningen av effekten av de återförda pensionsmedlen är mycket osäker är det svårt att särskilja effekter av denna från effekter av förändringar i den underliggande vinstnivån. Inte minst för att återföringarna i sin tur har påverkat företagens kostnader på lite . Prognosen är uppjusterad med beroende på att företagens bokslut indikerar en något högre vinstnivå än vad som tidigare antogs. Sammantaget med en nu beräknad långsammare återhämtning av konjunkturen medför detta en uppjustering av prognosen med endast . Prognoserna för åren 2003 och 2004 är i genomsnitt högre jämfört med budgetpropositionen. -0,2 -0,3 Avkastningsskatten uppgick till 2000. beräknas skatteintäkterna öka med . De högre intäkterna förklaras av det högre värdet på livbolagens tillgångar , vilket följde av den positiva utvecklingen på kapitalmarknaden . Intäktsökningen beror dessutom på en allt högre fonderingsgrad av tjänstepensioner. beräknas skatteintäkterna minska med , främst beroende på att den genomsnittliga statslåneräntan blev lägre än under föregående år. Nedgången förklaras även av en något svagare utveckling av livbolagens tillgångar. beräknas intäkterna öka med . Förändringen beror på den uppjusterade prognosen på den genomsnittliga statslåne- räntan, vilken är 0,32 högre . Jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen blev intäkterna 2000 något lägre. Prognosen är dock högre. För den reviderade prognosen 2002 svarar en svagare ut- veckling på aktiemarknaden under den senare delen av 2001 än vad som antogs i budgetpropositionen. Skatteintäkterna har justerats upp något till följd av att prognosen på den genomsnittliga statslåneräntan 2002 och 2003 nu beräknas bli högre jämfört med tidigare beräkningar. 5.2.3Socialavgifter och allmän pensionsavgift Arbetsgivaravgifter, egenavgifter och särskild löneskatt -5,9 -6,0 -7,1 -7,3 -7,5 -1,3 -1,8 -1,5 Socialavgifter betalas i form av arbets- givaravgifter på lön och andra ersättningar för utfört arbete, och i form av egenavgifter på inkomster av aktiv näringsverksamhet. Särskild löneskatt tas ut på pensionsutfästelser och på inkomster av passiv näringsverksamhet. Utveck- lingen av intäkterna beror framförallt på timlön, sysselsättning och inkomst av näringsverk- samhet. ökade intäkterna med jämfört med föregående år. Ökningen förklaras till största delen av lönesummans utveckling. Åren fram beräknas intäkterna öka med i genomsnitt . Utvecklingen följer den antagna förändringen av lönesumman. beräknas nedsättningarna öka till . Av ökningen förklaras av den regionala nedsättningen till företag och näringsidkare i stödområde A. Jämfört med beräkningen till budget- propositionen blev utfallet för skatteintäkterna högre . Vidare har prognosen justerats upp med . Anledningen till justeringen är en starkare tillväxt än förväntat, både avseende lönesumman och avsättningar till pensioner. har prognoserna justerats ned något på grund av den nu vikande konjunkturen. -0,3 -0,2 -0,6 -0,9 -0,7 Allmän pensionsavgift betalas av fysiska personer och utgår på lön och skattepliktiga transfereringar. Avgiften tas ut på inkomster under taket för pensionsförmåner. Intäktsför- ändringen över åren följer i stort utvecklingen av lönesumman. Jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen har intäkterna justerats ned samtliga år. Nedjusteringen förklaras i huvudsak av högre reallöner, vilket innebär att fler löntagare hamnar över den takbegränsade inkomsten. Förmögenhetsskatten uppgick till . beräknas intäkterna ha minskat bland annat till följd av att aktieindex på var lägre än föregående år. Intäkterna förväntas även minska till följd av att fribeloppet för uttag av förmögenhetsskatt har höjts från till för ensamstående och till för sambeskattade. Förmögenhetsskatten minskar ytterligare 2002 på grund av att fribeloppen höjs till för ensamstående och för sambeskattade par. Jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen är prognosen för 20012004 oför- ändrad. Fastighetsskatt tas ut på småhus, flerfamiljshus, lokaler och industrifastigheter. Prognosen utgår från antaganden om hur priserna och tillväxten i bestånden utvecklas för de olika fastighets- kategorierna. De totala skatteintäkterna minskar med . beräknas intäkterna öka med nästan , främst beroende på prisutvecklingen. Trots en kraftig utveckling av taxeringsvärdena får detta inte full effekt på skatterna beroende på att fastighets- skattesatserna på småhus sänkts från 2001. Tabell 5.7 redovisar skattein- täkterna för de olika fastighetskategorierna. Tabell 5.7 Fastighetsskatt fördelad på fastighetstyp Småhus och bostadsdelen i flerfamiljshus svarar för av de totala skatte- intäkterna. Intäkterna från lokaler beräknas bidra med . Intäkterna från industrifastigheter som inte omräknas beräknas öka med . Jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen bedöms intäkterna 20022004 öka med till följd av att prisutvecklingen antas bli högre på bostads- fastigheter. Stämpelskatt utgår vid förvärv av fast egendom (lagfart) och beviljande av inteckningar. In- täkterna är beroende av omsättningen och prisutvecklingen på fastighetsmarknaden. ökade intäkterna med jämfört med . Ökningen förklaras främst av stigande fastighetspriser. Jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen har stämpelskatten justerats upp till följd av en högre prisnivå på fastigheter. Intäkterna från arvs- och gåvoskatten uppgick till . Prognosen för 20022004 visar på en svag tillväxt. Förklaringen ligger i den beräknade utvecklingen av till- gångspriser och förmögenheter. Jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen är prognosen oförändrad. 5.2.5 Skatt på varor och tjänster -0,1 -1,5 -1,5 -0,7 -2,1 Mervärdesskatten uppgick till . beräknas intäkterna öka med ca . Sammanlagt innebär det att intäkterna ökar med ca . Diagram 5.3 Mervärdesskatt uppdelad efter användning Anm: Företagens och kommunsektorns investeringar är sammanslagna i diagrammet. Mervärdesskatt redovisas som ett netto av inkomster och utgifter. Inkomsterna består till största delen av debiterad mervärdesskatt för företag, för vilka den utgående mervärdesskatten överstiger den ingående. Utgifterna består främst av debiterad mervärdesskatt att återbetala till företag där den ingående mervärdesskatten överstiger den utgående.