prop · GQ0330 · 2002-12-19 00:00:00 — Andra exempel är för- sök att skapa möten över generationerna. Representanter för bl.a. äldre- boende, förskola, skola och fritidshem har försökt att skapa förutsätt- ningar för möten mellan unga och gamla människor. Den grundläggande tanken har varit att man skall göra saker tillsammans. Ett exempel är att den öppna förskolan haft sång och rytmik med de allra yngsta barnen tillsammans med äldre i ett särskilt boende. Vård i livets slut I tre projekt har man utvecklat vård i livets slutskede. Metoden har varit att skapa palliativa team som har till uppgift att stödja personalen vid äldreboenden när någon av de boende befinner sig i livets slut. har producerat en undervisningsfilm för personal inom äldre- vården med . De hälsofrämjande projekten har omfattat bl.a. friskvård, att stimulera till social gemenskap och meningsfull sysselsättning och hälsomottagningar. I flera projekt samverkar exempelvis primärvården, pensionärsorganisa- tionerna, studieförbunden, och Röda Korset. Ett av projekten vände sig till pensionärer i åldern och syftade till att stimulera fysisk aktivitet, bra matvanor, social gemenskap och menings- full sysselsättning genom att utveckla verksamheten vid tre dagcentraler i området. Här betraktas frivilligverksamheten som en viktig aktör i det fortsatta arbetet. Boendestandard är en nyckelfråga när det gäller äldres hälsa och möjlig- het att leva på egna villkor. Oro för att inte kunna bo kvar i den egna bostaden kan innebära risk för psykisk ohälsa. Omvänt kan möjlighet att bo kvar och att få hjälp med standardförbättringar av boendemiljön med- föra bibehållen självkänsla och psykiskt välbefinnande. fokus på att utveckla bostadsområden och service för att öka möjlighe- terna till kvarboende. I ett bostadsområde har posten, företagare, bostads- företag, kommunen och de äldre själva tillsammans deltagit i ett arbete för att diskutera och formulera lösningar på hur möjligheten att bo kvar och leva självständigt skall förverkligas. har varit huvudman för ett projekt kring framtidens äldreboende, SeniorLiving 2000. annat hur morgondagens pensionärer vill att deras tillvaro skall se ut, visar på vilket sätt många pensionärer kan utgöra en resurs i ett socialt kontaktnät samt redovisar hur ny teknik inom IT-området kan underlätta bl.a. kommunikation och stödja kvarboende. Projektets idéer och visioner omsätts i två referensanläggningar i två kommuner. Dessa anläggningar Skr. 2002/03:30 skall spegla projektets syn på framtidens äldreomsorg i storstads- och småstadsmiljö, med stort brukarinflytande och med olika politiska syn- sätt som utgångspunkt. har med hjälp av stimulansbidrag genomfört en studie för att få mer kunskaper om våld mot äldre. Studien har riktat sig direkt till ett urval äldre personer i kommun. Resultaten visar att våld mot äldre kvinnor och män förekommer i en större omfattning än väntat. Rapporten har fått uppmärksamhet och spridning och fortsatta åtgärder diskuteras och bereds inom . Effekter och resultat från projekten har redovisats vid Idéforum 2002 Äldre på egna villkor på i . Syftet var att möjliggöra en dialog och ett erfarenhetsutbyte kring ange- lägna äldrefrågor. Över 130 av de projekt som fått del av initiativmedlen förmedlade i seminarier och utställningar tips, idéer och erfarenheter från det utvecklingsarbete som pågår runt om i landet. Över 2000 besökare deltog. Sammanfattningsvis kan konstateras att över 200 lokala projekt inom äldreområdet har genomförts med hjälp av de statliga stimulansbidragen. Kommuner, landsting och frivilligorganisa- tioner har enskilt eller i samverkan utvecklat idéer och försöksverksam- het för att på olika sätt förbättra för äldre människor. Projekt har bedrivits inom områden som information och telefonupplysning, informationstek- nologi för äldre, brukarinflytande, kvalitetsutveckling, demensvård, vård för äldre med psykisk ohälsa, äldre invandrare, sociala aktiviteter och kultur, vård i livets slut, hälsofrämjande insatser samt generationsprojekt. Projektens slutrapporter visar att många projekt har haft positiva effekter och att erfarenheterna kommer att användas på olika sätt i den ordinarie verksamheten. Det gäller exempelvis områdena brukarinflytande och socialt innehåll i äldreomsorgen. Äldre med psykisk ohälsa och demens- sjukdomar och deras anhöriga är två grupper som behöver särskilda stöd- åtgärder. Även om många av projekten med inriktning på dessa grupper visar positiva resultat behövs ett fortsatt utvecklingsarbete för att sprida kunskaper och erfarenheter över landet. Behoven hos äldre personer med utländsk bakgrund behöver också uppmärksammas mer i fortsatt utveck- lingsarbete. Många personer som invandrar till saknar pensionsrättigheter eftersom landet de kommer ifrån saknar pensionssystem eller att de där intjänat en liten eller inte har pensionsrätt. De saknar möjlighet att meritera sig för rätt till svensk pension som räcker till en godtagbar försörjning. Detta har medfört en ökad belastning på socialbidragssyste- met och situationen är otillfredsställande. Frågan om ekonomisk trygghet för vissa äldre invandrare har utretts inom . Kommunerna har enligt socialtjänstlagen rätt att ta ut avgifter för Skr. 2002/03:30 omsorger och bostad i särskilda boendeformer enligt regler som kommu- nen själv beslutar om. Uppföljningar av kommunernas avgiftssystem har visat att tillämpningen av reglerna varierat avsevärt mellan kommunerna som ofta kunde utfalla till den enskildes nackdel. Regeringen lämnade därför förslag till om ett förtydligande i kommunernas ansvar när det gäller att ta hänsyn till äldres och funktionshindrades behov av normal livsföring vid avgiftsberäkningen. Efter Ädelreformen har omfattande ny- och ombyggnad av särskilda boenden skett. Trots det fanns kvarstående brister i boendestandarden. Alla äldre i särskilda boendeformer hade inte tillgång till egen toalett, dusch/bad och att dela rum med annan än make/maka var inte ovanligt. Det fanns också behov av fler särskilda boendeformer. Därför avsattes stimulansbidrag för att skapa fler platser och för att höja standarden i befintliga boenden. Sammanfattning och bedömning: Äldre personer som inte kunnat kvalificera sig för en pension som ger tillräcklig försörjning är beroende av socialbidrag för att klara sitt uppehälle. Rege- ringen anser att detta är otillfredsställande. införs ett inkomstprövat och skattefritt statligt äldreförsörj- ningsstöd. Genom införandet av äldreförsörjningsstödet skall alla som har fyllt och som bor i garanteras en skälig levnadsnivå samt ersättning för skälig bostadskostnad. De blir då inte längre beroende av socialbidrag för sin försörjning. En grupp som i ökad omfattning blivit beroende av långvarigt försörj- ningsstöd är äldre personer som inte kvalificerat sig för en pension som ger en tillräcklig försörjning. Normalt sett får personer i pensionsåldern sina försörjningsbehov tillgodosedda inom pensionssystemet. Det gäller dock inte för alla. För att få full folkpension måste man ha bott i landet innan man fyller . De som invandrat under senare delen av sitt liv kan således inte kvalificera sig för en pension som är tillräcklig att leva på och är därför i många fall beroende av socialbidrag. Ytterligare en kategori som uppbär en lägre folkpension till följd av bosättningsreglerna är de som är födda i men som har varit bosatta utomlands under och sedan återvänt till vid pensionsåldern. Det finns även ett mindre antal personer som har varit bosatta i och därmed har en oavkortad pension men där denna av andra skäl är reducerad. Det rör sig om personer som till följd av förtida uttag av pension eller på grund av bristande eller underlåten avgiftsbetalning får en låg pension. uppbar 10 700 personer socialbidrag eller mer. Det är en både nationellt och internationellt sett mycket låg nivå men likväl enligt regeringen otillfredsställande. I syfte att garantera en skälig levnadsnivå för personer som är bosatta i och som är eller äldre föreslog regeringen i sin proposition Äldreförsörjningsstöd (2000/01:135) att ett statligt äldreförsörjningsstöd har ställt sig Skr. 2002/03:30 bakom förslaget genom riksdagsbeslut . administreras av de allmänna försäkringskassorna och finansieras av statsmedel. Det är inkomstprövat och skattefritt. Reformen innebär att personer som är inte behöver uppsöka för att få sin grundläggande försörjning tryggad. Äldreförsörjningsstödets storlek och utbetalning Storleken på det äldreförsörjningsstöd som lämnas beror på den stödbe- rättigades inkomst och om han eller hon är gift, även makens inkomst. Genom stödet skall den enskilde tillförsäkras en skälig levnadsnivå för sin försörjning och även tillförsäkras medel att täcka vissa boendekost- nader. Boendekostnaderna får i likhet med vad som gäller för det sär- skilda bostadstillägget till pensionärer högst uppgå till för den som är ogift, och till för den som är gift. Skälig lev- nadsnivå till försörjningen beräknas på samma sätt som vid beräkning av särskilt bostadstillägg till pensionärer, dvs. för en ogift person, enligt prisbasbelopp, och för den som är gift. Äldreförsörjningsstödet skall utbetalas och i taget. Därefter krävs en ny ansö- kan. Personer som invandrat till har av naturliga skäl starka band till sitt tidigare hemland. De som invandrat vid relativ hög ålder har förmod- ligen dessutom en starkare anknytning till sitt gamla hemland, jämfört med personer som invandrat . De som kommer att komma i fråga för äldreförsörjningsstödet föreslås därför kunna få vistas utanför det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) utan att rätten till äldreförsörjningsstöd upphör. Tidsgränsen är satt och anmälningsskyldighet kommer att föreligga för den som avser att vistas i ett land utanför EES-området . Personer som inte har bott i innan de fyllt har inte kunnat kvalificerat sig för full folkpension och är därför i många fall beroende av socialbidrag. Det gäller även personer som av olika skäl har en reducerad pension. Genom införandet av äldreförsörjningsstöd fr.o.m. skall alla som har fyllt och som bor i garanteras en skälig levnadsnivå samt ersättning för skälig bostads- kostnad. Nya och ändrade bestämmelser om avgifter inom äldre- Sammanfattning och bedömning: Avgifterna för insatser inom äldre- och handikappomsorgen har i vissa fall varierat avsevärt mellan kom- munerna. Äldre och personer med funktionshinder har ibland fått så höga avgifter att deras levnadsnivå tangerat och ibland t.o.m. understigit normer i försörjningsstödet enligt socialtjänstlagen. I lagstiftningen har det saknats bestämmelser bl.a. om hur enskilda personers avgiftsunderlag skall beräknas. har i enlighet med regeringens förslag beslutat om nya bestämmelser inom området. De nya bestämmelserna gäller fr.o.m. . Ett högkostnadsskydd har införts för avgifter för hemtjänst, dagverksamhet och avgifter för hälso- och sjukvård samt för sådan bostad i särskilt boende som inte omfattas av hyreslagen. Den enskilde som skall betala avgift skall garanteras ett lägsta belopp som han eller hon skall ha rätt att förbehålla sig av sina egna medel innan avgift får tas ut. regleras vilka inkomst- slag som skall ingå i avgiftsunderlaget för bestämmande av förbehålls- belopp och avgift. De nya reglerna avser att förbättra den ekonomiska situationen för en stor del av dem som betalar avgift för vård och omsorg. Fram till och med gällde att en kommun fick ta ut avgifter för bl.a. hemtjänst och bostad i särskilt boende (8 kap. 2 § soci- altjänstlagen). Något i kronor preciserat belopp för högsta avgift eller förbehållsbelopp angavs inte i lagstiftningen men avgifterna skulle vara skäliga och inte överstiga kommunens självkostnader. Den enskilde skulle förbehållas tillräckliga medel för sina personliga behov, ett s.k. förbehållsbelopp. Den ekonomiska situationen för maka/sambo skulle beaktas. Det fanns vissa luckor i tidigare lagstiftning. Det fanns exempelvis inga begränsningar av vilka inkomster som kommunen fick räkna med vid beräkningen av den enskildes avgift. Vidare saknades bestämmelser som ålade kommunen att i vissa situationer sätta ned avgiften. Över- klagande av ett beslut om avgift innebar endast en begränsad prövning. Domstolarna kunde enbart pröva om ett beslut fattats på laglig grund eller inte, s.k. laglighetsprövning. har kontinuerligt följt upp hur kommunerna tillämpat lagstiftningen om avgifter. Det har framkommit att reglerna inte alltid gav enskilda ett tillräckligt bra skydd mot höga avgifter. Uppföljningarna visade också att reglernas utformning gav kommunerna ett stort tolk- ningsutrymme. Detta medförde att avgifternas och förbehållsbeloppets storlek samt vad förbehållsbeloppet skulle täcka varierade avsevärt mel- lan kommunerna. Även inom en kommun kunde utfallet för enskilda variera i dessa avseenden. Mot bakgrund av de luckor och brister som fanns i tidigare lagstiftning beslutade om nya regler och bestämmelser för avgifter inom äldre- och handikappomsorgen (prop. 2000/01:149, bet. 2001/02SoU3, rskr. 2001/02:15). Regleringen innebar bl.a. att ett högkostnadsskydd för dels avgifter för hemtjänst, dagverksamhet och avgifter för hälso- och sjuk- vård, dels för bostad i sådant särskilt boende som inte omfattas av 12 kapitlet jordabalken (hyreslagen) infördes i socialtjänstlagen (2001:453) Det högsta beloppet för hemtjänst, dagverksam- het och avgifter för hälso- och sjukvård anges i en viss andel av prisbasbeloppet och motsvarar prisnivå per månad och för bostad i särskilt boende . med högkostnadsskyddet är att säkerställa att den enskilde skyddas mot allt för höga avgifter. Vidare infördes preciserade regler om förbehålls- I socialtjänstlagen (2001:453, SoL) anges att den enskilde skall ha ett lägsta belopp (minimibelopp) innan avgift får tas ut. täcka den enskildes normala levnadskostnader, förutom boendekost- Beloppets nivå anges som andel av prisbasbeloppet och innebär i prisnivå för ensamstående och 3 424 kronor för sammanlevande makar och sambor. Under vissa förutsättningar skall kommunen fastställa minimibeloppet till en högre nivå. Det gäller om den enskilde på grund av särskilda omständigheter (personliga behov) varaktigt har behov av ett högre I vissa speciella fall ges kommunerna möjlighet att fastställa beloppet till en lägre nivå. Den enskilde skall utöver detta förbehållas medel för sin boendekostnad. med dessa förändringar har regler införts som gör det möj- ligt att genom förvaltningsbesvär överklaga ett individuellt beslut som rör avgifternas storlek. Fr.o.m. regleras i socialtjänstlagen vilka inkomst- slag som skall ingå i avgiftsunderlaget för bestämmande av förbehålls- belopp och avgift. Med avgiftsunderlag avses den inkomst som den enskilde kan antas komma att få för- delad med lika belopp . Avgiftsunderlaget skall beräknas på i princip samma sätt som när inkomster beräknas inom ramen för lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. samt till lag om äldreförsörjningsstöd. Det innebär bl.a. att underlaget skall beräknas utifrån aktuella förvärvs- och kapitalinkomster som är skattepliktiga enligt inkomstskattelagstift- ningen med tillägg för vissa typer av ersättningar som är undantagna från Bostadsbidrag, bostadstillägg och särskilt bostads- tillägg skall anses som inkomst. På en viktig punkt skiljer sig reglerna för beräkning av avgiftsunderlag för äldre- och handikappomsorg från beräkningsreglerna avseende inkomster enligt lag om bostadstillägg till pensionärer m.fl. samt lag om Det gäller frågan om kapital. avgiftsunderlag skall enbart faktisk avkastning på kapital räknas som inkomst och således vara avgiftsgrundande. I reglerna för beräkning av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd påverkar både avkastningen och kapitalet i sig bidragets storlek. Syftet med regleringen är att ange en yttersta ram för beräkningen av avgiftsunderlaget. Kommunerna har dock Skr. 2002/03:30 möjlighet att beräkna avgiftsunderlaget på ett sätt som är mer förmånligt för omsorgstagarna än vad reglerna anger. har givit ut två meddelandeblad som innehåller en sammanställning av ändringar i socialtjänstlagen, kommentarer från regeringens proposition (2000/01:149) Avgifter inom äldre- och handi- kappomsorg samt betänkande (2001/02:SoU3) Avgifter inom äldre- och handikappomsorg. har regeringens upp- drag att följa upp de nya bestämmelserna och kommunernas avgifts- system. Rätten till en god vård och omsorg är viktiga inslag i den generella väl- färdspolitiken som inte får undermineras av orättvisa avgifter som kan försätta äldre i situationer där de inte klarar normala utgifter. De nya reglerna avser att förbättra den ekonomiska situationen för en stor del av dem som betalar avgift för vård och omsorg. Särskilt viktigt är att förbättra den ekonomiska situationen för kvinnor med mycket låga pensioner. De som skall betala avgift skall garanteras ett lägsta belopp som han eller hon skall ha rätt att förbehålla sig av sina egna medel innan avgift får tas ut. Det nya avgiftssystemet har varit i kraft och kritik har framkommit som tyder på att avgiftsreglerna i vissa fall inte har uppnått avsedda effekter. har regeringens uppdrag att följa upp effekterna av det nya avgiftssystemet. Sammanfattning och bedömning: Trots de omfattande ny- och ombyggnationer av särskilda boenden som skett i kommunerna efter Ädelreformen kvarstår behovet av att bygga nya bostäder för äldre personer samt bygga om och höja standarden på befintliga bostäder. har på regeringens förslag i handlingsplanen anslagit medel motsvarande för att påskynda utvecklingen mot nya och bättre bostäder för äldre. Genom stimulansbidraget har cirka 5 700 bostäder tillkommit. Av dessa är cirka två tredjedelar ombyggda bostäder och resterande del nybyggda äldrebostäder. Antalet icke verkställda beslut och domar inom äldreomsorgen beror framförallt på bristen av särskilt boende och regeringen bedömer att ett stort antal bostäder behöver tillkomma. Antalet platser i särskilt boende har varit otillräckligt och de boendes behov av självständighet och integritet var inte tillgodosett överallt. Där- för avsatte regeringen ytterligare resurser för att skapa fler platser i äld- reomsorgen samt till att förbättra kvaliteten i befintliga boenden. Ett särskilt stimulansbidrag på utgick . Bidraget lämnades för ny- och ombyggnad av särskilda boendeformer enligt 20 § socialtjänstlagen (nuvarande 5 kap. 5 §). För att erhålla stimulansbidrag fanns krav på att ny- och ombyggnadsarbetena skulle ha påbörjats och avslutats . Totalt har fördelat på cirka 170 projekt beviljats. Av dessa har gått till nybyggnads- Skr. 2002/03:30 projekt och resterande till ombyggnadsprojekt. Resultatet av satsningen är att cirka 5 700 bidragsstödda äldrebostäder skapats . Av dessa är cirka två tredjedelar ombyggda bostäder och resterande del nybyggda äldrebostäder. Genom ombygg- nadsprojekt har lokaler, befintliga bostäder och äldrebostäder byggts om till moderna, ändamålsenliga äldrebostäder. Ombyggnadsprojekten har visserligen inte medfört något stort numerärt tillskott av platser för äldre, men de bostäder och platser som har byggts om har ökat i standard och modernitet, vilket avsevärt förbättrat de äldres boendemiljö och perso- nalens arbetsmiljö. Exempel på ombyggnadsprojekt är enkelrum på institution som byggts om till äldrebostäder, servicelägenheter och ålder- domshem som byggts om till gruppbostäder och vårdenheter som byggts om till äldrebostäder. Totalt sett, inberäknat tillskottet genom nybyggna- tion, uppskattas nettotillskottet till cirka 2 800 bostäder. bedömer i sin redovisning av effekterna av stimulansbidraget att anslaget har bidragit till ett ökat antal projekt. Många projekt har kun- nat tidigareläggas eftersom bidraget medverkat till att förkorta den poli- tiska processen. Man har fått fram fler bostäder än vad som i normala fall hade varit möjligt. Mindre län har framfört att projek- teringstiden för produktion av äldrebostäder är lång och det är därför viktigt att ett stimulansbidrag för ökat byggande gäller än . Länsstyrelserna har framfört att kommunernas behov av stöd för om- och nybyggnad av äldrebostäder redan nu är stort, och att det kommer att öka alltmer i och med det ökande antalet äldre i samhället. Genom stimulansbidraget har fler bostäder tillkommit än vad som annars varit möjligt, vilket bl.a. inneburit att betydligt färre personer numera delar särkilt boende med annan än make/maka. Genom ombyggnad har även standarden i befintliga äldrebostäder ökat. Behov av fler äldrebostäder kvarstår dock i vissa kommuner. I ett 20-tal kommuner har andelen personer med delat boende ökat och på andra håll får enskilda vänta på verkställighet av beslut på plats i särskilt boende på grund av platsbrist. Antalet icke verkställda beslut och domar inom äldreomsorgen beror framförallt på bristen av särskilt boende och regeringen bedömer att ett stort antal bostäder ytterligare behöver tillkomma. Det kan också finnas behov av att utveckla kvaliteten i och hemsjukvården för att förebygga att denna situation uppstår. I budgetpropositionen för (prop. 2002/03:1, utgiftsom- råde 18), aviserar regeringen att undersöka möjligheterna för stöd till ökad produktion av äldrebostäder. Sammanfattning och bedömning: De äldres rättssäkerhet har stärkts bl.a. genom införandet av anmälningsskyldigheten för personal och andra verksamma inom vård och omsorg av äldre vad gäller allvarliga missförhållanden, samt genom återinförandet och förstärkningen av överklagningsrätten. De äldres rättssäkerhet har stärkts också genom att en sanktionsavgift kan åläggas en kommun eller ett landsting som dröjt för länge med at verkställa ett domstolsavgörande. Den nya socialtjänstlagen (2001:453, SoL) gäller fr.o.m. . Vissa ändringar har beslutats vad gäller bestämmelser om äldre människor. En ny formulering i 5 kap 4 § SoL infördes: skall verka för att äldre människor får möjlighet att leva självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Syftet med bestäm- melsen är att betona att det är angeläget att stödjer människor som är ensamma och isolerade. En ändring har gjorts så att alla beslut om bistånd enligt 4 kap. 1 § kan överklagas. Bistånd kan bl.a. ges genom stöd och hjälp i hemmet och biståndet skall utformas så att den enskilde dels tillförsäkras en skälig levnadsnivå och dels att hjälpen håller en viss kvalitet så att den enskil- des förutsättningar att klara sin livsföring förbättras. Med den nya bestämmelsen i 13 kap. 4 § har länsstyrelserna möjlighet att utöva en aktivare tillsyn genom att de fått rätt att ingripa mot vissa kommunala verksamheter. Länsstyrelserna har även tidigare haft möjlig- het att meddela föreläggande för att komma till rätta med missförhållan- den i framför allt privat driven verksamhet. De har också kunna stänga verksamhet om missförhållandena inte åtgärdats. gäller detta även verksamhet i den del den utgörs av hemtjänst eller särskilda boendeformer för äldre och personer med funktionshinder. Regeringen kan konstatera att de äldres rättssäkerhet har stärkts bl.a. genom införandet av anmälningsskyldigheten för personal och andra verksamma inom vård och omsorg av äldre vad gäller allvarliga missför- hållanden, samt återinförandet och förstärkningen av överklagningsrätten och att en sanktionsavgift kan åläggas en kommun eller ett landsting som dröjt för länge med att verkställa ett domstolsavgörande. Patientens ställning har också stärkts genom ändringar i hälso- och sjukvårdslagen. Behörigheten för den som är ställföreträdare för en person med nedsatt beslutsförmåga kan behöva förtydligas eller revideras, särskilt i det fallet att huvudmannen skall bli föremål för någon vård- eller omsorgsinsats. Utredningen om förmyndare, gode män och förvaltare utreder frågor om rättsskyddet för bl.a. äldre personer som inte längre har förmåga att fatta egna beslut. Utredningen skall lämna sitt slutbetänkande . Rätten för äldre personer med omfattande vårdbehov att flytta till annan kommun