prop · GP03143 · 2002-03-21 00:00:00 — energipolitiska beslut innefattade bl.a. stöd till upphandling och introduktion av energieffektiv teknik, demon- stration av energieffektiv teknik i bostäder och lokaler, stöd till pilot- anläggningar inom industrin samt generell energiinriktad information. I det så kallade kortsiktiga programmet energipolitiska beslut föreslogs bl.a. åtgärder för en effektivare energianvändning och för en minskad elanvändning (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Åtgärderna för energieffektivisering byggde delvis vidare på åtgärderna program. För teknikupphandling av ener- gieffektiv teknik, information, utbildning, provning, märkning och certi- fiering av energikrävande utrustning samt energirådgivning anvisades . För åtgärder med syfte att minska användningen av el för uppvärmning av bostäder och lokaler genom investeringsstöd för konvertering från elvärme till annan uppvärmningsform anvisades . De utvärderingar som genomförts av åtgärderna program visar att det på kort sikt varit svårt att påverka den totala energi- användningen. Resultaten av åtgärderna för att åstadkomma en effekti- vare energianvändning är svåra att uppskatta då utvecklade och veder- tagna verktyg för att följa upp och värdera effekter av information, utbildning och rådgivning på energiområdet saknas. Det är även svårt att särskilja effekterna av de genomförda åtgärderna mot vad som skulle ha hänt spontant ändå. Då ett viktigt syfte med åtgärderna är att, via ökad kunskap och relevant och lättillgänglig information, långsiktigt påverka attityder och beteenden, kan åtgärderna förväntas få full effekt först på . Även för teknikupphandling visar utvärderingarna att det är svårt att utvärdera måluppfyllelsen . Utvärderingar av enskilda teknikupphandlingar visar på såväl positiva som negativa erfarenheter. Åtgärderna för en minskad elanvändning har inte lett till avsett resultat. Skälet är framför allt att kostnaden för konvertering av direktverkande el till annat distributionssystem har varit för höga, trots bidraget. De sänkningar i investeringskostnader för konvertering och anslutning till fjärrvärme som förutsattes vid utformningen av åtgärderna har inte skett. Därtill har också elpriserna varit förhållandevis låga vilket bidragit till än mindre lönsamhet för konvertering. Åtgärder för att främja en effektiv energianvändning bidrar till en effektiv hushållning av resurser och bidrar även till flera av de av antagna miljökvalitetsmålen. Energieffektivisering är en åtgärd som bör bedömas tillsammans med andra relevanta åtgärder för att nå olika miljö- och samhällsmål. Inriktningen av strategin bör vara sådan att åtgärderna karakteriseras av långsiktighet, kontinuitet och entydighet och är anpassade till marknadens funktion. En statlig resurspåverkande poli- tik motiveras av behov att identifiera och undanröja så kallade marknads- imperfektioner av i huvudsak två slag: externa effekter, med vilket menas att produktion eller konsumtion genererar negativa konsekvenser för hälsa, miljö eller klimat som inte avspeglas i marknadspriset, samt infor- mationsbrister. För att säkerställa kostnadseffektivitet, dvs. att de satsade resurserna ger största möjliga nytta, bör insatserna vara generella och inte bundna till specifika tekniker. Teoretiskt är miljöstyrande skatter, som t.ex. koldioxidskatten, det mest kostnadseffektiva sättet att inkludera externa effekter i priset på en vara. Då svenska exportföretag konkurrerar på en internationell marknad måste hänsyn tas till skattenivåer i andra länder. En strategi som regeringen utvecklar i syfte att uppnå en samordning mellan olika styrmedel och samverkan mellan olika aktörer inom miljö- området är IPP, integrerad produktpolitik. Syftet är att genom att ta ett helhetsperspektiv styra mot produkter och processer som är effektiva och långsiktigt hållbara i fråga om material och energi utifrån ett livscykel- perspektiv. I regeringsskrivelsen En miljöorienterad produktpolitik anger regeringen hur IPP-arbetet bör bedrivas i , inom EU och globalt (skr. 1999/2000:114, bet. 2000/01:MJU3, rskr. 2000/01:52). Förslagen i denna proposition om att främja en effektivare energianvändning är i linje med IPP-strategin. Regeringen anser att i det internationella samarbetet bör verka för samma grundsyn som ges utryck för i denna proposition, dvs. att stat- liga insatser skall syfta till att underlätta för hushåll, företag och offentlig sektor att välja energieffektiv teknik vid investeringar. antog energiministrarna rådets slutsatser rörande kommissionens förslag till handlingsplan för ökad energieffektivitet i Europeiska gemenskapen (KOM(2000) 247 slutlig). I dessa slutsatser angav rådet vissa kriterier för val av åtgärder och pekade på vissa styrmedel. Slutsatserna innehöll även Prop. 2001/02:143 prioriteringar på kort, medellång och lång sikt. Bl.a. pekade rådet på betydelsen av förhandlade frivilliga överenskommelser, märkning, utbyte av information, Best Practice, riktade kampanjer och utbildningsaktivi- teter. Förslagen i denna proposition ligger i linje med energiministrarnas slutsatser. Syftet med de åtgärder som föreslås i det följande är att stimulera an- vändningen av befintlig energieffektiv teknik och att främja introduktion av ny energieffektiv teknik. Detta görs dels genom stöd till teknikupp- handling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik, dels genom att stimulera hushåll, företag och offentlig sektor till en effektiv använd- ning av energi och till att välja energieffektiv teknik vid investeringar. Det senare sker genom information, kunskapsspridning, samt utveckling av verktyg och metoder som kan underlätta för aktörerna att bedöma och jämföra olika produkter vid investeringar. På detta sätt stärks kunskapen om möjligheter till en effektiv energianvändning. Kommunala energi- rådgivare ges en central roll att sprida kunskap och tillhandahålla infor- mation om olika möjligheter till en effektiv energianvändning. Sam- mantaget beräknas resursbehovet för insatserna till . Regeringen avser att återkomma till anslagsfrågor i budget- propositionen för . Information, utbildning, provning m.m. Regeringens förslag: Hushåll, företag och offentlig sektor har, genom att göra aktiva och medvetna val, stora möjligheter att påverka utbudet av energieffektiva varor och tjänster. Detta förutsätter dock att alla aktörer får allsidig och objektiv information och har kunskap om befintlig energieffektiv teknik. Insatser föreslås för informations- spridning genom bl.a. kunskapssammanställningar och utveckling och spridning av verktyg och metoder, för utbildning, samt för provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning. resursbehovet till under en Verksamheten skall påbörjas . Den interdepartementala arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstansernas synpunkter: Samtliga remissinstanser som utta- lat sig om förslagen har en positiv syn på informationsinsatser. punkter som framkommit handlar huvudsakligen om insatsernas tekniska utformning och vilka parter som bör vara involverade. synpunkt är också vikten av kompetensutvecklande insatser för driftsper- sonal inom bostadssektorn. Skälen för regeringens förslag: Informationsbrist är en av flera orsaker till att aktörer på marknaden inte alltid genomför energieffektiva Information har ofta karaktären av kollektiv nyttighet, vil- ket motiverar statliga insatser. Genom att öka informationens tillgänglig- het minskar aktörernas sökkostnader för åtgärder. Kunskapsuppbyggnad och informationsspridning kan skapa bättre för- utsättningar för en effektivare energianvändning men måste ses som ett komplement till andra typer av åtgärder, t.ex. miljöstyrande skatter. bättre priserna speglar de samhällsekonomiska kostnaderna, dvs. tar även externa effekter i form av t.ex. miljöpåverkan, desto större är effektiviteten hos de informativa styrmedlen. Avsikten med de åtgärder som regeringen föreslår är att påverka aktö- rer som hushåll, företag och offentlig sektor att välja energieffektiv tek- nik vid investeringar och att underlätta för dem att identifiera kostnads- Detta görs genom kunskapssammanställningar och spridning av information samt genom utveckling av verktyg och metoder med syfte att underlätta för aktörer att identifiera möjliga åtgärder och bedöma kostnaden för dessa. Utvecklingen av verktyg bör också syfta till att underlätta en systemsyn vid energieffektiviseringsåtgärder. en avser även att ge berörda myndigheter i uppdrag att analysera och uppskatta möjligheter till att åstadkomma en effektivare energianvänd- ning inom bl.a. nämnda områden. För att styra mot kostnadseffektivitet i val av åtgärder bör ett systemperspektiv anläggas. I strävan att främja en effektiv energianvändning är det viktigt att se på olika grupper av beslutsfattare och brukare. Vid utformning av information och utbild- ningsverksamhet och utveckling av ny teknik är det därför viktigt att ha ett genusperspektiv för att tillgodose såväl mäns som kvinnors behov. Regeringen har inlett ett utvecklingsarbete med syfte att ta fram lång- siktiga avtal om effektivare energianvändning i syfte att minska utsläp- pen av klimatpåverkande gaser. Inledningsvis omfattar arbetet den Detta arbete beskrivs närmare i avsnitt 11.3. För verksamheten med information, utbildning, provning m.m. upp- skattar regeringen resursbehovet till under en fem- bör ha ett över- gripande ansvar för samordning, genomförande och uppföljning av åtgär- Åtgärderna bör genomföras i samverkan med berörda myndig- Regeringen avser att återkomma till anslagsfrågor i budgetpropo- Information och verktyg för att identifiera möjligheter till en effektivare har det inom industrin skett en ökad användning av miljöverktyg av en mer frivillig karaktär som bl.a. olika former av miljöledningssystem, miljöredovisning och miljömärkning. bakom denna utveckling är en ökad efterfrågan på miljöinformation från konsumenter, anställda, aktieägare, banker, försäkringsbolag m.fl. Energikartläggningar är ett verktyg som syftar till att identifiera åtgärder som bidrar till en mer effektiv användning av energi och kan utgöra en del av ett miljö- eller energiledningssystem. för energikartläggning är viktig bl.a. för att säkerställa kvaliteten i En helhetssyn är viktig där även användning utanför de speci- fikt energiintensiva processområdena beaktas, t.ex. hjälpsystem i form av ventilation, fläktar och motorer. bör ges ansvar för att i samarbete med berörda aktörer vidareutveckla och sprida energi- kartläggningen som verktyg. med NUTEKs arbete för att stimulera införandet av miljöledningssystem i mindre och medelstor industri. Ett annat intressant sätt att arbeta med energieffektivisering inom Prop. 2001/02:143 industrin är s.k. tredjepartsfinansiering (TPF). Principen är att driften av anläggningen överlåtes till en extern tredje part med särskild kompetens på området som genomför investeringar i energieffektiviseringsåtgärder. Det arbete som påbörjat med att, i samarbete med industrin och den offentliga förvaltningen, ta fram material i syfte att reducera transaktionskostnaderna för TPF bör fortsätta. Ett effektivt sätt att främja energieffektiv teknik är att ställa krav på energieffektivitet vid upphandling. Kunskapsbrist och avsaknad av metoder för att bedöma olika investeringsalternativ utifrån totalkostnaden under investeringens hela livslängd gör att energieffektiva alternativ riskerar att missgynnas. verkstadsindustrier har i samverkan med därför utvecklat ett verktyg, LCC-Energi, för att räkna ut livscykelkostnaden för en investering som ett stöd vid upp- handling. arbete med att i samarbete med närings- livet utveckla och sprida kunskap om LCC-Energi bör fortsätta. Hittills- varande insatser bör följas upp och utvärderas. Utöver att utveckla verktyg och metoder skall göra sammanställningar om kunskapsläget för befintlig energieffektiv teknik. Krav på effektiv energianvändning vid upphandling i den offentliga sektorn I den offentliga sektorn bör krav på energieffektivitet ställas vid offentlig upphandling. Utveckling av verktyg och metoder liknande dem som beskrivs för industrin bör göras för att stärka kompetensen inom den offentliga sektorn. Delegationen för ekologiskt hållbar upphandling, EKU-delegationen, har lämnat förslag till ett gemensamt verktyg för stat, kommuner och landsting för ekologiskt hållbar offentlig upphandling. bör utifrån EKU-delegationens förslag utveckla och sprida information om verktyg för energirelaterade krav vid offentlig upphandling. Myndigheten bör även, i samarbete med berörda aktörer, ansvara för att tillhandahålla relevant utbildning. Information och verktyg för att identifiera möjligheter till en effektivare energianvändning i bebyggelse har efter förslag i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36) angett följande mål: Miljöbelastningen från energian- vändningen i bostäder och lokaler minskar och är lägre än . Detta skall bl.a. ske genom att den totala energianvändningen effektiviseras för att minska. De åtgärder som föreslås här syftar till att bidra till att detta mål uppfylls. arbetar inom det långsiktiga programmet energipolitiska beslut med utveckling och spridning av metoder och verktyg för att stimulera en effektiv energianvändning i byggnader. Enligt gällande lagstiftning är hushållning med energi ett av nio väsentliga krav på byggnader tillsammans med bl.a. inomhusmiljö. Detta är ett uttryck för att en byggnad måste uppfylla flera olika funktioner , t.ex. påverkar energianvändningen och inomhusmiljön varand- Bygglagstiftningen är ett styrmedel med långsiktig bety- delse som ger grundförutsättningarna för en energianvändning oavsett andra faktorer som t.ex. livsstil och energipris. Av lika stor betydelse för en energianvändning som de tek- niska förutsättningarna i byggnadens konstruktion är själva driften. Det finns därför skäl att främja en effektivare drift av flerbostadshus och lokaler genom information och utbildning. Informationen bör anpassas för olika kategorier av mottagare: de som berörs yrkesmässigt, allmän- heten respektive den offentliga förvaltningen. Information kring kost- nader och teknikläge för olika uppvärmningsalternativ är viktig och bör göras lättillgänglig för konsumenter. Regeringen har i detta syfte gett i uppgift att inrätta en webbplats med hushållsrelaterad miljöinformation. lanserades Köpguiden på Konsu- mentverkets hemsida, vilken innehåller information om bl.a. miljö och energianvändning för sexton produktgrupper. Som en del av köpguiden har utvecklat en energikalkyl för småhus. Syftet är att underlätta för konsumenter att beräkna kostnader för investeringar som minskar energibehoven i småhus och ge information om hur investeringen påverkar miljön med avseende på utsläpp av växthusgaser och försurande ämnen. En marknadsöversikt över vilka produkter elleve- rantörerna erbjuder konsumenterna har också utvecklats. Möjlighet ges även att göra en uppskattning av vad ett förändrat beteende betyder för energianvändningen och därmed elkostnaden. En annan viktig förutsättning för att påverka agerandet hos driftsansva- riga och boende är att det finns en koppling mellan ändrat beteende och kostnader för energianvändningen. Regeringen har bl.a. mot denna bak- grund gett i uppdrag att, i samråd med Konsument- verket och företrädare för branschen, utreda förutsättningarna för att in- föra debitering efter faktisk elförbrukning i kombination med tätare mätaravläsning. Uppdraget skall redovisas . En utförligare redovisning av uppdraget och åtgärder för en mer effektiv styrning av elförbrukningen görs i avsnitt 7.3. Regeringen har givit i uppdrag att analysera konsekvenserna av ett eventuellt förbud mot uppvärmning med direktel i nya byggnader . Uppdraget skall redovisas . Det finns stora brister vad gäller tillgång och kvalitet på statistik över bebyggelsens energianvändning. Uppdateringar och kompletteringar av kunskapsunderlaget om bebyggelsens energianvändning är nödvändiga för att åtgärder inom sektorn skall kunna utvärderas och starta. Det bör undersökas i vilken omfattning informationsteknologin kan utnyttjas för att förbättra omfattningen på underlaget och vilka möjligheter som finns för t.ex. en löpande uppdatering av materialet. Det är även viktigt att olika myndigheter, länsstyrelser, kommuner, regionala energikontor m.fl. kan ta del av denna information för att använda i sitt arbete med att främja en effektiv energianvändning i bebyggelsen. Regeringen avser att ge berörda myndigheter i uppdrag att uppdatera och komplettera kun- skapsunderlaget avseende bebyggelsens energianvändning samt se över förutsättningarna för, och en eventuell utformning av, en databas för denna information. Inom EU pågår arbete med ett direktiv om byggnaders energianvänd- ning. Direktivförslaget innehåller bl.a. förslag om energicertifikat för byggnader och en integrerad metod för beräkning av energinormer. 2001/02:143 Regeringen avser att ge berörda myndigheter i uppdrag att analysera konsekvenserna av direktivet och hur det kan genomföras för svensk del. Provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning Tillgången till objektiv produktinformation är avgörande för att konsu- menterna skall kunna jämföra marknadsutbud och prioritera produkternas viktigaste egenskaper. Erfarenheterna av insatserna för provning, märk- ning och certifiering av energikrävande utrustning som bedrivits av Kon- sumentverket inom det nuvarande energipolitiska programmet har varit goda. Regeringen föreslår att ges i uppgift att även fort- sättningsvis arbeta med energideklaration och miljömärkning av el- och energikrävande utrustning. Metodutveckling av standarder för energiför- brukning och av system för märkning bör fortsätta i internationellt sam- arbete. Europeiska unionens råd beslutade om ett gemen- skapsprogram för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning (EGT L332, ). Förordningen är en följd av ett avtal mellan och avseende samordning av program för energieffek- tivitetsmärkning av kontorsutrustning, det s.k. Energy Star-program- met. Regeringen avser att återkomma i regleringsbrev i frågan om vilken eller vilka myndigheter som skall få ansvar för de uppgifter som förordningen ålägger medlemsstaterna. 9.3Lokala och regionala initiativ Regeringens förslag: Lokala och regionala initiativ skall främjas genom utökade resurser till de kommunala energirådgivarna samt genom stöd till de regionala energikontoren. Kommunerna skall dessutom ges möjlighet att få bidrag för att vidareutbilda den personal som direkt arbetar med energirådgivning vid kommunen för allmän kompetenshöjning och för mer kvalificerad energirådgivning. För verksamheten beräknas resursbehovet till . Den interdepartementala arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstansernas synpunkter: Samtliga instanser som uttalat sig i frågan har en uppfattning som i allt väsentligt överensstämmer med regeringens förslag. Skälen för regeringens förslag: Kännedom om lokala förhållanden, lokala nätverk etc. utgör en viktig grund för en bedömning av utveck- lingen av lokala och regionala energisystem och vilka möjligheter som finns att påverka dessa. Generell information och material för rådgivning måste i åtskilliga fall användas med hänsyn till de särskilda förut- sättningar som finns lokalt. Enskilda hushåll och företag kan ha svårig- heter att tillgodogöra sig tillgängligt informationsmaterial på grund av energifrågornas komplexitet och koppling till andra faktorer. därför ofta behov av att få den generella informationen anpassad till den Prop. 2001/02:143 egna situationen. För sådana insatser krävs en lokalt förankrad rådgiv- ning på energiområdet. För verksamheten beräknas resursbehovet till un- der . Regeringen avser att återkomma till anslagsfrågor i budgetpropositionen . Energi- myndigheten bör få i uppgift att ansvara för bidragssystemet. energirådgivning finns nu i 285 kommuner i landet. Den kommunala energirådgivningens främsta uppgift är att ge oberoende råd till konsumenter i energifrågor. har gjort en sammanfattande bedömning av tre uppföljningar av den kommunala energirådgivningens effekter. Enligt Energimyndigheten har inte energirådgivningen haft några påvisbara effekter på användningen av hushållsel eller 1999. Det bör i sammanhanget påpekas att det ursprungliga syftet med energirådgiv- ningen var att stödja åtgärderna för minskad elanvändning för uppvärm- ning av bostäder och lokaler. De konsumenter som fått rådgivning är dock mycket nöjda och har genomfört installation av nya uppvärm- ningsformer. Intervjuer med konsumenter indikerar att rådgivningen nästan uteslutande rört val av uppvärmningssystem när konsumenten redan haft för avsikt att byta panna eller dylikt. Det finns behov av ökade utbildningsinsatser för att åstadkomma en allmän kompetenshöjning av de kommunala energirådgivarna. Behov finns även av att bredda den kommunala energirådgivningen avseende såväl syfte som målgrupp. Rådgivningen bör bl.a. omfatta även insatser för information till mindre företag och industrier. Det är även av vikt att energirådgivarna har kompetens att väga in andra aspekter än energi- användning vid rådgivningen. Ett exempel är inomhusmiljöfrågor som är nära kopplade till energianvändningen och frågor som har betydelse för miljökvalitetsmålen. Den breddning av inriktning som här föreslås ställer krav på vidareutbildning. bör i samarbete med andra berörda myndigheter initiera ett kompetensutvecklingsprogram för energirådgivare. Detta kan ske genom erfarenhetsutbyte, seminarier, framtagande av information och spridning av denna. Föreningen Energirådgivare har tagit fram ett system för en frivillig certifiering av energirådgivare. Erfaren- heten från detta bör tas till vara. skall ansvara för en samordnad uppföljning och utvärdering av energirådgivningen. Regional och lokal samordning finns 13 regionala energikontor i som har bildats genom samarbete mellan Länsstyrelser, kommunförbundet, näringsliv och kommuner. Dessa utgör en viktig resurs för att föra ut information på energiområdet. Det är vanligt att de regionala energikontoren har som uppdrag att samordna de kommunala energirådgivarna. samarbetar med de regionala energikontoren Prop. 2001/02:143 vad gäller kompetensutveckling av de kommunala energirådgivarna. Detta arbete skulle kunna utökas till att omfatta även andra kompetenser inom kommuner som t.ex. lokala Agenda 21-samordnare, samordnare för lokala investeringsprogram (LIP), miljö- och hälsoskyddsförvaltning och konsumentrådgivning. Det är regeringens uppfattning att det finns vinster med att samordna dessa olika kompetenser på regional och lokal nivå. Förutsättningarna för skapandet av lokala centra för hållbar utveckling bör utredas. Bl.a. bör de regionala energikontorens roll som samordnare studeras. 9.4Teknikupphandling och marknadsintroduktion i samverkan Regeringens förslag: Introduktion av ny energieffektiv teknik och användningen av befintlig energieffektiv teknik skall stimuleras. Detta skall göras genom fortsatt stöd till teknikupphandling och komplet- terande stöd till marknadsintroduktion av energieffektiv teknik. Resursbehovet beräknas till från Bakgrund till regeringens förslag: Verksamheten med stöd för upphandling av energieffektiv teknik startade (prop. 1987/88:90, bet. 1987/88:NU40, rskr. 1987/88:375). Syftet med stödet var att stimu- lera till teknikupphandling av eleffektiva och elersättande produkter, pro- cesser och system genom att reducera tekniska och kommersiella risker hos beställaren. beslöt om en förlängning och utvidg- ning av programmet (prop. 1990/91:88, 1990/91:NU40, 1990/91:373). att omfatta all slags energipolitiska program anvisades till I enlighet med beslutet har stödet använts vid upphandling av sådana produkter eller system där utvecklig av ny teknik är nödvändig för att beställarens krav skall kunna