prop · GP03102 · 2002-04-17 00:00:00 — /01 hade fler kvinnor än män betygen Väl godkänd och Mycket väl godkänd. Den kommunala vuxenutbildningen har utvecklats mot en ökad individualisering och flexibilitet och därmed också ökat möjligheterna för personlig måluppfyllelse. Målen för de olika skolformerna inom vuxenutbildningen anges i skol- lagen (1985:1100) och i läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) samt i vissa fall i programmål och kursplaner. Den kommunala vuxenutbildningen (komvux) består av grundläggande och gymnasial vuxenutbildning samt påbyggnadsutbildning. Med de studerandes tidigare utbildning och livserfarenhet som utgångspunkt skall utbild- ningen fördjupa och utveckla de studerandes kunskaper som grund för yrkesverksamhet, fortsatta studier och för deltagande i samhällslivet. Grundläggande vuxenutbildning syftar till att ge vuxna kunskaper och färdigheter motsvarande grundskolenivå som de behöver för att delta i samhälls- och arbetsliv och till att lägga en grund för fortsatta studier. Enligt skollagen är grundläggande vuxenutbildning en rättighet för vuxna som saknar sådana färdigheter som normalt uppnås i grund- Skr. 2001/02:102 skolan. Varje kommun är skyldig att aktivt verka för att nå dem som har rätt till grundläggande vuxenutbildning och motivera dem att delta. Gymnasial vuxenutbildning syftar till att erbjuda vuxna kunskaper och färdigheter på en nivå som motsvarar den som utbildning i gymnasie- skolan skall ge. Varje kommun har skyldighet att informera om möjlig- heterna till gymnasial vuxenutbildning samt att verka för att vuxna deltar i sådan utbildning. Kommunerna skall sträva efter att utbildningen så långt det är möjligt svarar mot individens efterfrågan och behov. En person är behörig att delta i utbildningen från och med andra kalender- halvåret personen fyller , eller efter avslutad gymnasieskola. Påbyggnadsutbildningar syftar till att ge vuxna utbildning som leder till en ny nivå inom deras yrke eller till ett nytt yrke. är en satsning inom den kommunala vuxenutbildningen och folkhögskolan som inleddes och pågår . Målen är dels att bidra till ökad jämlikhet, jämställdhet och minskade utbildningsklyftor, dels att skapa ekonomisk tillväxt genom ökad tillgång på kvalificerad arbetskraft. Satsningen skall dessutom bidra till att utveckla och förnya vuxenutbildningen så att den bättre anpassas till de krav som individ, arbetsliv och samhälle ställer. Av det totala antalet studerande vid vuxenutbildning var registrerade hos Arbetsförmedlingen i samband med kursstart . Sedan startade har den kommunala vuxenutbildningen utvecklats mot en ökad individualisering och en ökad flexibilitet och där- med också ökade möjligheter för personlig måluppfyllelse. följer varje halvår upp och rapporterar om den kvantitativa ut- vecklingen av den gymnasiala vuxenutbildningen, inklusive kunskaps- lyftet. Rapporten visar att under läsåren 1997/98 och 1998/99 avslutade 291 315 personer studier på gymnasial nivå. Rapporten visar att män i högre grad var arbetslösa eller deltog i en AMS-åtgärd och i lägre grad i sysselsättning jämfört med kvinnor efter avslutade studier. Studerande med högre utbildningsbakgrund återfanns i större utsträckning än andra i högskoleregistret och i Statistiska central- byråns sysselsättningsregister. var andelen studerande med tidigare högst tvåårig gymnasieutbildning . Utbildningsbak- grunden hos de studerande skiljer sig mellan olika kommungrupper. I storstäder, större städer och förortskommuner genomfördes mellan av studierna av studerande med högst tvåårig gymnasial utbildning, medan motsvarande andel i övriga kommungrupper låg mellan . En rapport från , Hur har påverkat komvux?, som publicerades visar att kommuner som hade ett lågt antal kursdeltagare i förhållande till folkmängden har satsat mer på än kommuner som redan innan startade Skr. 2001/02:102 hade ett högt antal studerande. Vidare visar rapporten att kommuner som hade en högre andel kortutbildade i befolkningen ökat antalet kursdel- tagare inom gymnasial komvux mer än kommuner med fler högut- bildade. Rapporten visar också att ju större andel av befolkningen i åldrarna en kommun har, desto större satsning görs på teoretiska ämnen. Kommuner där andelen kortutbildade var stor ökade sin satsning på yrkeskurser och högskoleförberedande ämnen. Sedan startade har andelen kursdeltagare som läser teoretiska ämnen minskat och andelen som läser yrkesinriktade ämnen ökat. Förändringen av ämnessammansättningen kan hänga samman med att har nått andra målgrupper än de som komvux traditionellt når. En studie gjord av , Inflöde och varaktighet som arbetssökande efter avslutad utbildning -deltagare i och arbetsmarknadsutbildning, , som publicerades visar att studerande inom komvux jämfört med deltagare i arbetsmark- nadsutbildning i lägre grad var arbetslösa efter studierna. Landstingens gymnasiala vuxenutbildning håller successivt på att föras över till kommunerna och omfattade mindre än en procent av verksamheten. När de nationella gymnasieprogrammen skapades överfördes ett antal specialkurser inom gymnasieskolan till en särskild studieform som fått den samlade benämningen påbyggnadsutbildning. /01 anordnade 140 kommuner kurser inom påbyggnadsut- bildning. Föregående läsår var motsvarande siffra 143 kommuner. av kursdeltagarna läste datorkunskap som därmed var den populäraste kursen. Andelen män i påbyggnadsutbildning var . Tabell 5.10 Kursdeltagare1 som slutfört, avbrutit eller fortsätter utbildningen. 1Med kursdeltagare avses antalet personer som deltagit i varje kurs. En studerande kan således utgöra flera kursdeltagare. Observera att tabellen är korrigerad i jämförelse med skr 1999/2000:102. Det finns en fortsatt tendens att studerande inom grundläggande vuxen- utbildning i högre utsträckning än studerande inom gymnasial vuxen- utbildning och påbyggnadsutbildning avbryter sina kurser. Kursavbrott är emellertid inte bara negativa. Som kursavbrott räknas även när kurs- deltagare byter till en annan kurs därför att de påbörjat en kurs på en för hög eller för låg nivå i förhållande till sina förkunskaper. Ytterligare en anledning till kursavbrott är att den studerande fått arbete. Andelen studieavbrott är större för män än för kvinnor. Studerande under hade en högre avbrottsfrekvens jämfört med studerande . Detsamma gäller för studerande med okänd utbildningsbakgrund. Tabell 5.11 Betyg i slutförda kurser på gymnasial nivå Procentuell andel uppdelad på kön 1Totalt antal kursdeltagare med målrelaterade betyg. Uppgift om betyg har inte rapporterats in för av de studerande som slutfört kurs. Observera att tabellen är korrigerad i jämförelse med skr 1999/2000:102. /95 har de studerande fått betyg enligt det mål- relaterade systemet. Det kan dock fortfarande förekomma att vuxen- studerande som så önskar får betyg enligt äldre föreskrifter. Antalet studerande som uppnått betyget Mycket väl godkänd har under /01 fortsatt att öka, något mer för kvinnorna än för männen. Däremot har antalet studerande som uppnått betyget Väl godkänd minskat, detta gäller både för kvinnor och för män. En liten minskning har också noterats för antalet kvinnor som fick betygen Icke godkänd och Godkänd. Kvinnorna har liksom i grund- och gymnasieskolan i genomsnitt högre betyg än männen. /01 hade fler kvinnor än män betygen Väl godkänd och Mycket väl godkänd. Tabell 5.12 Lärartäthet och personalkompetens i komvux /97 2000/01 Antalet lärare i komvux har minskat /99. En orsak till minskningen kan enligt vara att kommunerna genomfört mindre verksamhet inom den gymnasiala vuxenutbildningen, inklusive , jämfört med /99. Det finns en risk att de inrapporterade uppgifterna från externa utbildningsanordnare inte är Skr. 2001/02:102 kompletta. Andelen lärare med pedagogisk utbildning inom vuxen- utbildning har efter en svag ökning /2000 fortsatt att minska. En förklaring till minskningen kan vara den rådande bristen på utbildade lärare inom alla skolformer. Den totala kostnaden för den kommunala vuxenutbildningen uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med . Av de 6,4 miljarderna utgjorde knappt 2 miljarder ersättningar till andra utbildningsanordnare, inklusive andra kommuner, än hemkommunen. Kommunernas genomsnittliga kostnad per studerande var , vilket är en ökning med jämfört med . Genom det särskilt riktade stadsbidraget inom ramen för kunskaps- lyftet betalade regeringen ut till kommunerna . Staten har fördelat statsbidrag, motsvarande knappt 92 000 heltids- platser . För platser därutöver utbetalas inget statsbidrag. Inom ramen för avsatte regeringen medel motsvarande högst 5 000 platser för grundläggande vuxenutbildning. Sådant stöd ut- betalades till 63 kommuner, vilket motsvarar 2 817 platser. För att få del av medlen skall kommunen först med egna medel finansiera en utökning om som överstiger den av tidigare fastställda basorganisationen. /01 studerade av befolkningen i åldrarna i vuxenutbildning. Antalet studerande uppgick till 317 206 personer vilket innebär en minskning jämfört med föregående läsår. Minskningen kan vara en effekt av en bättre arbetsmarknad och av att kommunerna anpassat sin utbildningsvolymen till minskade statsbidrag. Jämfört med de två föregående läsåren har andelen ungdomar minskat något som andelen studerande ökat. Särskilt stor har ökningen varit för studerande . För denna grupp har en ökning skett med . Tabell 5.13 Antal studerande1 i komvux på olika nivåer /97- Skr. 1Med studerande avses en fysisk person som deltar i en eller flera kurser. Observera att tabellen är korrigerad i jämförelse med skr. 1999/2000:102. /97 har den gymnasiala vuxenutbildningen ökat . En förklaring till den stora ökningen är statens satsning på kun- skapslyftet som startade . Grundläggande vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning har minskat med 21 res- pektive . Antalet deltagare i påbyggnadsutbildning har dock ökat det senaste läsåret. Sammantaget har den kommunala vuxenut- bildningen ökat med . upphandlade kommunerna av all utbildning hos andra utbildningsanordnare än kommuner och landsting, vilket var en ökning jämfört med . Andelen studerande i särvux /01 var 4 335 personer. har antalet studerande ökat med . Majoriteten av deltagarna fanns på grundsärskolenivå. Antalet lärare har minskat något jämfört . Däremot har andelen lärare med specialpedagogisk utbildning ökat något. Kommunernas totala kostnad för särvux har ökat något jämfört med föregående läsår. Vuxenutbildning för utvecklingsstörda syftar till att erbjuda vuxna utvecklingsstörda kunskaper och färdigheter motsvarande dem som ung- domar kan få i den obligatoriska särskolan och på de nationella eller specialutformade programmen i gymnasiesärskolan. Kommunerna är /97 huvudmän för särvux och skall sträva efter att erbjuda utbildning som svarar mot behov och efterfrågan samt informera om möjligheterna till särvux. Det finns inte någon rättig- het för den enskilde att delta i särvux liknande den som finns för grund- läggande vuxenutbildning. Huvuddelen av verksamheten i särvux ligger på grundsärskole- och Antalet studerande i särvux /01 var 4 335. Detta är en ök- ning /93. studerande är jämn. Antalet tjänstgörande lärare i särvux /01 var 385, vilket är i stort sett oförändrat sedan föregående läsår. Av lärarna var det som hade pedagogisk utbildning. Jämfört med föregående läsår var det Andelen lärare med special- pedagogisk utbildning ökade något jämfört med föregående läsår och var Lärartätheten omräknat till heltids- tjänster per 100 studerande var 5,3 /01. varierat mellan 5 och 6 lärare per 100 studerande . Kommunernas totala kostnad för särvux uppgick till , en ökning med . naden per studerande uppgick till , vilket var en liten ök- ning jämfört med föregående år. Av dessa medel utgjorde Tabell 5.14 Antal studerande i särvux på olika nivåer läsåren 1996/97- 2000/01 och procentuell andel kvinnor /01 /01 anordnade 202 kommuner särvux. Föregående läsår var motsvarande siffra 203 kommuner. Av de 4 335 deltagarna gick majoriteten på grundsärskolenivå. I genomsnitt fick varje studerande /01 undervisning motsvarande . Det genomsnittliga antalet deltagare per undervisningsgrupp är 2,5 personer. På träningsskolnivå är det vanligt med enskild undervisning, vilket bidrar till att genomsnittet blir så lågt. För särvux finns ingen rapportering om betyg och studieavbrott. Antalet studerande i sfi var 37 322 under /01. Jämfört med föregående läsår innebär det en ökning . Kommunernas totala kostnader för sfi 2000 har ökat med ca jämfört med , vilket är en ökning . De flesta kommuner anordnar svenska för invandrare i egen regi, oftast i anslutning till den kommunala vuxenutbildningen. Andelen kommuner som lägger ut verksamheten på annan anordnare, t.ex. folkhögskola eller studieförbund fortsätter att öka svagt. Antalet lärare omräknat till heltidstjänster har minskat något jämfört med föregående läsår. /01 hade av lärarna pedagogisk utbildning, vilket är en liten minskning jämfört med föregående läsår. Många lärare inom svenska för invandrare saknar utbildning i svenska som andraspråk. Svenskundervisning för invandrare (sfi) skall enligt skollagen (1995:1100) ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället. Varje kommun är skyldig att erbjuda sfi till vuxna invandrare som saknar grundläggande kunskaper i svenska språket det år de fyller sexton. Sfi är en skolform där de studerande kan börja och sluta utbildningen när som helst . Kommunerna är skyldiga att erbjuda sfi senast från det att invandraren folkbokförts i en kommun. Riktvärdet för undervisningens omfattning är . Riktvärdet () för undervisningens omfattning får under- eller överskridas beroende på hur mycket undervisning den studerande bedöms behöva för att uppnå de kunskapsmål som anges i kursplanen för sfi. Eftersom deltagaren börjar studierna på sin språkliga nivå och avslutar dem när målen för utbildningen har uppnåtts, kan studietiden variera kraftigt. För att bedöma resultaten i sfi måste därför en grupp studerande som börjat följas under relativt lång tidsperiod. har av regeringen fått i uppdrag att utarbeta förslag till nya kursplaner för sfi samt stödja projekt rörande nya samarbetsformer mellan sfi och andra aktörer inom verksamheten för integration av invandrare. skall vidare, i samråd med och , undersöka hur sfi för högutbildade invandrare kan anordnas i högskolemiljö. Tabell 5.15 Studieresultat i sfi Studieresultat läsår 2000/01 för deltagare som påbörjade studierna. Resultaten i tabellen visar studieresultat /01 beroende på studietidens längd. Ju sedan studierna påbörjades desto fler studerande uppnår sfi-nivån. Många avbryter sin utbildning i sfi för att återuppta studierna . Skälen till avbrotten kan bl.a. vara arbete, andra studier, sjukdom eller barnledighet. I nästan hälften av avbrotten är orsaken inte känd eller registrerad. Invandrare med den allra kortaste tidigare utbildningen måste i allmänhet delta i läs- och skrivinlärning inom grundläggande vuxen- utbildning parallellt med sina sfi-studier eller innan de påbörjar dessa. /01 hade av de studerande högst tidigare skolutbildning. Nationella prov i sfi utarbetas som stöd för lärarnas bedömning av de studerandes studieprestationer. Antalet lärare omräknat till heltidstjänster /01 var 1 123, vilket är i stort sett oförändrat jämfört med föregående läsår. Av lärarna hade en pedagogisk utbildning /01, vilket är något lägre än /2000. Många lärare saknar dock utbildning i svenska som andraspråk. Inom sfi, som bedrivs i regi, är andelen lärare med pedagogisk utbildning något högre än inom övrig vuxenutbildning. I verksamhet, som lagts ut på annan anordnare än kommunen, är andelen däremot lägre än inom övrig vuxenutbildning. har av regeringen fått i uppdrag att utveckla ämnes- kompetensen hos lärare inom sfi. Kommunernas totala kostnader för sfi 2000 var , vilket är en ökning med jämfört med . Diagram 5.9 Kostnad per heltidsstuderande och antal heltidsstuderande, . Anm. För att få fram antalet heltidsstuderande för varje kommun har de studerandes timmar summerats och dividerats med 425. Antalet heltidsstuderande 2000 var 15 373. Jämfört med 1995 var mot- svarande siffra 39 084. Kostnaden per heltidsstuderande uppgick till 44 700. Motsvarande siffra 1995 var 21 693. I takt med att antalet heltidsstuderande har minskat har kostnaderna ökat. Detta beror till viss del på att de fasta kostnaderna ska fördelas på färre heltidsstuderande. Antalet studerande i sfi /01 var 37 322. Jämfört med föregående läsår innebär det en ökning . har redovisat att antalet invandrare som varit relativt under har ökat kraftigt . Andelen kvinnor /01 var . av sfi- deltagarna var flyktingar. Antalet kommuner som anordnade sfi under /01 var 242. Denna siffra har varit sjunkande men har avstannat. Även /2000 anordnade 242 kommuner sfi. Flertalet kommuner anordnar sfi i egen regi, oftast i anslutning till den kommunala vuxenutbildningen. Andelen kommuner som lägger ut verksamheten på annan anordnare, t.ex. folkhögskola, studieförbund eller privata utbildningsanordnare fortsätter att öka svagt och uppgick /01 till . Det är inte ovanligt att personer som deltar i sfi deltar i grundläggande vuxenutbildning. I sådana fall händer det att kommunerna redovisar hela kursen som grundläggande vuxenutbildning. Följden av detta blir en viss underrapportering av antalet studerande och elevtimmar i sfi. 6 Ledning, uppgifter och organisation samt demokrati har inga förändringar skett i antalet kommuner och landsting utan antalet uppgår till 289 kommuner och 20 landsting. har regeringen beslutat att kommun bryts ur kommun fr.o.m. . lade regeringen fram en proposition rörande den pågående försöksverksamheten med ändrad regional ansvarsfördelning. I proposi- tionen anges att försöksverksamheten bör fortsätta samt att alla län i landet skall få bilda s.k. samordningsorgan som då de bildas kan ta över en del uppgifter från länsstyrelserna. Kommunala styr-, organisations- och verksamhetsformer. och genomförde 2000 en inventering av samverkan i kommuner och landsting. Totalt fanns det ca 650 olika samverkansprojekt där samverkan mellan kommuner dominerar. Undersökningen visade att samverkan ökat under den senare delen av . Antalet kommunalförbund har fördubblats . Samverkan sker så gott som inom alla verksamhetsområden även om kollektivtrafik, kultur och fritid samt övergripande samverkan dominerar. Företrädesvis sker samverkan inom det egna länet även om det också finns flera exempel på gränsöverskridande samverkan. Rekryteringsproblem av förtroendevalda och medborgarnas uppdrags- villighet har i sitt huvudbetänkande Att vara med på riktigt demokratiutveckling i kommuner och landsting (SOU 2001:48) presenterat en rad studier angående den kommunala demo- En undersökningar handlar om medborgarnas uppdragsvillighet i Av studien framgår att många i denna ålders- grupp uppger att de är villiga att ta på sig ett kommunalt för- Skr. 2001/02:102 troendeuppdrag (av de boende i , för landsting är motsvarande siffra ). Medborgarnas uppdragsvillighet för kommunala förtroendeuppdrag har varit i stort sett . De tilltagande problem som partierna uppges ha med att rekrytera kandidater till förtroendeuppdrag går således inte att förklara med att medborgarna har blivit mindre uppdragsvilliga. Orsaken, menar , är snarare att partierna har färre medlemmar än . Detta innebär i sin tur att antalet kandidater till kommunala för- troendeuppdrag har sjunkit. Bland dem som är negativa eller tveksamma till att åta sig kommunala förtroendeuppdrag var det vanligaste skälet att man inte är tillräckligt intresserade av kommunalpolitik (), det näst vanligaste skälet att man inte är tillräckligt intresserad av partipolitik () och det tredje vanligaste att man inte är tillräckligt kunnig (). Vid en jämförelse visar det sig att andelen som uppger som skäl att de är ointresserade av kommunalpolitik kontinuerligt har ökat, liksom andelen som uppger som skäl att man inte vill binda sig vid ett parti. Däremot har andelen som uppger att man är okunnig minskat, framförallt i jämförelse med förhållandena . Enligt verkar det inte som om andelen förtroendevalda på nivå som väljer att hoppa av sitt uppdrag under pågående mandatperiod har ökat . Vad som däremot ökat markant är den totala omsättningen av förtroendevalda. Till stor del kan denna ökning emellertid hänföras till avgångar i samband med valen och inte . Enligt en undersökning för bland nya förtroendevalda i 28 kommuner och i fyra landsting, anser cirka hälften av de nya förtroendevalda att arbetsmängden är större och svårighetsgraden högre än förväntat. En stor majoritet av de nya politikerna i både kommuner och landsting är emellertid nöjda med att ha blivit förtroendevalda. uppger också att de vill fortsätta även nästa mandatperiod. Andelen som är nöjda respektive vill fortsätta varierar emellertid mellan kommuner, kön m.m. Två tredjedelar av de nya förtroendevalda fick introduktionsutbildning i sitt partis och/eller sin kommuns regi. De nya förtroendevalda anser själva att introduktionsutbildning generellt sett har mycket stor betydelse för deras möjlighet att utföra sitt politiska arbete. I detta sammanhang kan nämnas att det enligt en enkät från Statskontoret, som skickades ut , fanns 66 kommuner respektive 12 landsting i vilka man har någon planerad grund- och vidareutbildning av förtroendevalda som löper . Regeringen har givit Statskontoret i uppdrag att skapa ett system för kontinuerlig nationell uppföljning av väsentliga nyckeltal vad gäller samtliga kommuners och landstings organisations-, styr- och verk- samhetsformer liksom väsentliga nyckeltal vad gäller demokrati och rättssäkerhet i samtliga kommuner och landsting (In98/1166/KL, Ju2000/3066/D). Uppföljningssystemet syftar bland annat till att under- lätta för staten att kontinuerligt kunna följa kommunernas och landstingens förnyelsearbete och att ge indikationer på utvecklingen när det gäller demokrati och rättssäkerhet. Statskontoret har inkommit med en delrapport som bland annat innehåller en beskrivning av hur ett uppföljningssystem skulle kunna se ut, vilka variabler som skulle kunna användas osv. En slutredovisning av uppdraget skall ske . Som ett led i arbetet med att ta fram ett uppföljningssystem har Stats- kontoret skickat ut en enkät till samtliga kommuner och ovan nämnda landsting. I enkäten fanns bland annat frågor rörande kom- munernas och landstingens kontakter med medborgarna. hade 51 kommuner ett eller flera medborgarkontor, dvs. en organisation vars huvuduppgift är att lämna medborgarna personlig service inom flera förvaltningsområden. När det gäller det totala antalet medborgarkontor i landet har det inte skett någon större för- ändring . I 22 kommuner respektive sex landsting fanns det en servicedeklaration eller en serviceförbindelse som redo- visar kommunens service inom flera av kommunens eller . I 33 kommuner respektive sex landsting fanns en fastställd rutin för att samla in, pröva och dokumentera klagomål på kommunens eller service som gäller inom flera förvaltningar. hade i uppdrag att utvärdera de försök som gjorts med ungdomsråd. Kommitténs slutsats var att ungdomsråd kan bidra till att öka ungdomars delaktighet och inflytande, men att de inte utgör någon patentlösning på det problem som upplevs med ungdomars brist på engagemang. Enligt Statskontorets enkät hade 163 kommuner råd, fokusgrupp eller liknande för ungdomar och i 185 kommuner för någon annan grupp av medborgare. Ett annat sätt att nå ut till medborgarna kan vara genom särskilda möten. I 178 kommuner hade kommunen eller kommunpolitiker återkommande möten med med- borgare i särskild form, t.ex. debattkvällar, ting eller frågestunder. Lik- nande möten hölls återkommande i 16 landsting. hade också i uppgift att utvärdera de Skr. 2001/02:102 försök som gjorts med medborgarpaneler. Kommittén fann att de var ytterligare en kanal för medborgerligt deltagande, vilket regeringen också lyfter fram i demokratipropositionen.