prop · GQ0320 · 2002-12-16 00:00:00 — Regeringens proposition 2002/03:20 Samverkan mellan kommuner och landsting inom Regeringen överlämnar denna proposition till . Behovet av samverkan mellan kommuner och landsting har blivit allt tydligare. Ur den enskildes perspektiv är det viktigt att metoder för sam- ordnad planering utvecklas samt att en god kvalitet säkerställs. Verksam- heter har också utvecklats med utgångspunkt från brukarnas samlade behov. Med denna proposition vill regeringen stödja och stimulera en fortsatt kvalitetsutveckling av samverkan på vård- och omsorgsområdet. Inrikt- ningen är att utöka landstingens och kommunernas befogenheter att ut- forma arbetet utifrån de lokala förutsättningarna. Kommuner och lands- ting skall därför genom en ny lag ges möjlighet att samverka i en gemen- sam gemensamt fullgöra uppgifter inom vård- och om- sorgsområdet. Regeringen avser vidare att skapa incitament för gemensam vårdplane- ring genom ändringar i lagen (1990:1404) om kommunernas betalnings- ansvar för viss hälso- och sjukvård. Uttrycket medicinskt färdigbe- handlad ersätts med utskrivningsklar och kommunen blir betalnings- ansvarig först när patienten är utskrivningsklar samt när en vårdplan är upprättad. Den gemensamma vårdplaneringen skall bygga på delaktighet och samtycke från den enskilde och klargöra det samlade behovet av insatser samt vilken enhet som är ansvarig för respektive insats. Reger- ingen anser också att den offentligt finansierade vården och omsorgen i möjligaste mån skall utformas med stöd av entydiga och enhetliga regler och föreslår därför ändringar i reglerna för betalningsansvar för patienter inom sluten psykiatrisk vård. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om gemensam nämnd inom vård - och 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och 2.3Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ........................................................................ 2.4Förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) . 2.5Förslag till lag om ändring i kommunallagen (1991:900) 14 2.6Förslag till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade ........................... 2.7Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1656) om 2.8Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) ........................................................................ Ärendet och dess beredning............................................................ Gemensamma nämnder inom vård- och omsorgsområdet ............. Planering och samverkan med den enskilde i centrum................... Stöd till den enskilde genom vårdkedjan ......................... Förändrat kommunalt betalningsansvar ........................... Läkarmedverkan i den kommunala hälso- och sjukvården ............ 10.1Förslaget till lag om gemensam nämnd inom vård- och 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och 10.3Förslaget till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ........................................................................ 10.4Förslaget till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) ........................................................................ 10.5Förslaget till lag om ändring i kommunallagen (1991:900) ........................................................................ 10.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade ........................... 10.7Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:1656) om 10.8Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) ........................................................................ Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Samverkan Om gemensamma nämnder på vård- och omsorgsområdet, m.m. (SOU 2000:114)........................................................... Författningsförslag i betänkandet Samverkan Om gemensamma nämnder på vård- och omsorgsområdet, m.m. (SOU 2000:114)........................................................... Remissinstanser till betänkandet Samverkan Om gemensamma nämnder på vård- och omsorgsområdet, m.m. (SOU 2000:114)........................................................... Författningsförslag i utredningsrapporten kring medicinskt färdigbehandlade/utskrivningsklara patienter Remissinstanser till utredningsrapporten kring medicinskt färdigbehandlade/utskrivningsklara patienter Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om gemensam nämnd inom vård- och omsorgsområdet, 2.lag om ändring i lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsan- svar för viss hälso- och sjukvård, 3.lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), 4.lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125), 5.lag om ändring i kommunallagen (1991:900), 6.lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, 7.lag om ändring i lagen (1998:1656) om patientnämndsverksamhet m.m., 8.lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om gemensam nämnd inom vård- och omsorgsområdet Härigenom föreskrivs följande. 1 § Ett landsting och en eller flera kommuner som ingår i får genom samverkan i en gemensam nämnd gemensamt fullgöra enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), enligt tandvårdslagen (1985:125), enligt smittskyddslagen (1988:1472), enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, enligt lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshind- rade, enligt lagen (1998:1656) om patientnämndsverksamhet m.m., eller som i annat fall enligt lag skall handhas av en sådan nämnd som av- ses i 10 § hälso- och sjukvårdslagen, och 2. kommunens uppgifter enligt socialtjänstlagen (2001:453), enligt hälso- och sjukvårdslagen, enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, enligt lagen om patientnämndsverksamhet m.m., eller som i annat fall enligt lag skall handhas av socialnämnd. 2 § och kommunen eller kommunerna får samverka enligt denna lag endast om uppgifter från såväl som kommunen eller kommunerna ingår i den gemensamma nämndens ansvarsområde. 3 § För en gemensam nämnd gäller i övrigt bestämmelserna i kommu- nallagen (1991:900) om gemensam nämnd. Denna lag träder i kraft . 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård1 dels att 69 §§ skall upphöra att gälla, dels att rubrikerna närmast före 6, 11 och 14 §§ skall utgå, dels att 10, 11, 12, 13 och 15 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas sex nya paragrafer, 10 a10 e och 11 a §§, av följande lydelse, dels att det i lagen närmast före 10 § skall införas en ny rubrik av föl- jande lydelse. Somatisk akutsjukvård, geriatrisk vård och psykiatrisk vård En kommun har betalningsan- svar för medicinskt färdigbehand- lade patienter vid enheter för so- matisk akutsjukvård eller geriat- risk vård inom hälso- och sjukvård. Medicinskt färdigbehandlad är en patient som är intagen på en sådan enhet men inte längre behö- ver den medicinska vård som ges vid enheten eller vid annan enhet inom hälso- och sjuk- vård där det bedrivs vård som kommunen inte har betalningsan- svar för. Frågan om en patient är medi- cinskt färdigbehandlad avgörs av ansvarig läkare. 2Senaste lydelse 1994:89. En kommun har betalningsan- svar för patienter vid enheter för somatisk akutsjukvård, geriatrisk vård eller psykiatrisk vård inom slutna hälso- och sjukvård som är utskrivningsklara och för vilka en vårdplan är upp- rättad. En patient är utskrivningsklar om han eller hon av den behand- lande läkaren inte längre bedöms behöva vård vid en enhet inom slutna hälso- och sjukvård. När en patient skrivs in i lands- tingets slutna hälso- och sjukvård eller så snart det därefter bedöms finnas ett behov av det, skall den behandlande läkaren vid den enhet där patienten vistas genom ett in- skrivningsmeddelande underrätta berörda enheter i den öppna vår- den eller omsorgen om att patien- ten efter att ha skrivits ut kan komma att behöva kommunens socialtjänst eller hälso- och sjukvård, eller primärvård, öppna psykiatriska vård eller an- nan öppenvård. En vårdplan skall upprättas för en patient som efter att ha skrivits ut från en enhet inom slutna hälso- och sjukvård av den behandlande läkaren bedöms be- höva kommunens socialtjänst eller hälso- och sjukvård, eller primärvård, öppna psykiatriska vård eller an- nan öppenvård. Skall en vårdplan upprättas en- ligt 10 b § skall den behandlande läkaren kalla till en vårdplane- ring. Vårdplaneringen skall på- börjas senast dagen efter det att kallelsen mottagits. En vårdplan skall utformas i samarbete mellan företrädare för berörda enheter vid kommunens socialtjänst eller hälso- och sjukvård, eller primärvård, öppna psykiatriska vård eller an- nan öppenvård. Patienten eller hans eller hen- nes närstående bör delta i vård- planeringen. En vårdplan skall innehålla uppgifter om det bedömda behovet av insatser enligt 10 b § samt upp- gifter om vilken enhet som är an- svarig för respektive insats. En vårdplan är upprättad när den har justerats av företrädare för de ansvariga enheterna. Senast dagen före det att en pa- tient beräknas skrivas ut från den slutna hälso- och sjukvården skall den behandlande läkaren vid den enhet där patienten vistas genom ett utskrivningsmeddelande under- rätta ansvariga enheter enligt 10 d §. Kommer inte ett landsting och en kommun överens om annat inträder betalningsansvar som av- ses i 10 § dagen efter det att anmält hos kommunen att patienten är medicinskt färdig- behandlad. Betalningsansvar enligt första stycket inträder dock tidigast , lördag, midsommaraf- ton, och nyårsafton oräk- nade, efter det att och kommunen inlett planeringen av patientens fortsatta vård. För det fall betalningsansvar inte inträder enligt första och andra styckena inträder betal- ningsansvaret , lör- dag, , och nyårsafton oräknade, efter det att hos kommunen an- mält att patienten är medicinskt färdigbehandlad. 3 Senaste lydelse 1994:1099. Kommer inte ett landsting och en kommun överens om en annan tidpunkt inträder kommunens be- talningsansvar dagen efter det att en patient är utskrivningsklar och en vårdplan är upprättad. För en patient i den somatiska akutsjukvården eller den geriat- riska vården inträder betalnings- ansvaret tidigast , lördag, , och nyårsafton oräknade, efter det att kommunen mottagit kallelsen till vårdplaneringen. För en patient i den psykiatriska vården inträder betalningsansva- ret tidigast , lör- dag, , och nyårsafton oräknade, efter det att kommunen mottagit kallelsen till vårdplaneringen. Medverkar inte en kommun vid upprättandet av en vårdplan in- träder kommunens betalningsan- svar ändå enligt 11 § om den ut- skrivningsklara patienten stannar kvar inom slutna hälso- och sjukvård. Kan de insatser som ansvarar för enligt 10 d § inte ut- föras inträder inte något betal- ningsansvar för kommunen. Ersättning för vård av medi- Ersättning för vård av utskriv- ningsklara patienter skall lämnas skall lämnas med belopp som mot- med belopp som motsvarar den svarar den omvårdnad som pati- omvårdnad som patienten får på enten erhåller på enheten. pen skall motsvara genomsnittet i genomsnittet i riket och räknas om riket och omräknas med med hänsyn till skatteun- hänsyn till skatteunderlagets ut- derlagets utveckling i riket. veckling i riket. Första stycket gäller inte om ett Första stycket gäller inte om ett landsting och en kommun kommer landsting och en kommun kommer överens om annan ersättning för överens om annan ersättning för men ersättning får dock inte un- får dock inte understiga den ge- derstiga den genomsnittliga kost- nomsnittliga kostnaden för om- naden för omvårdnaden om pati- vårdnaden om patienter vid en enter vid en enhet för geriatrisk enhet för geriatrisk vård. Regeringen fastställer de belopp som avses i första och andra styckena. Ett landsting och en kommun kan gemensamt bestämma att kommunen skall ha betalningsan- svar även för andra medicinskt färdigbehandlade patienter än som avses i 10 § första stycket och för sjukhusanknuten hemsjukvård. och kommunen be- stämmer gemensamt de förutsätt- ningar som skall gälla för ett så- dant betalningsansvar. Ett landsting och en kommun kan gemensamt bestämma att kommunen skall ha betalningsan- svar även för andra utskrivnings- klara patienter än som avses i 10 § första stycket och för sjukhusan- knuten hemsjukvård. och kommunen bestämmer ge- mensamt de förutsättningar som skall gälla för ett sådant betal- ningsansvar. 4Senaste lydelse 1994:89. 5Senaste lydelse 1994:1099. Sekretess hindrar inte att ett landsting till en kommun lämnar uppgift om namn och folkbokfö- ringsadress beträffande patienter för vilka kommunen har betal- ningsansvar. Sekretess hindrar inte att ett landsting till en kommun lämnar uppgift om namn, personnummer och folkbokföringsadress för pati- enter som avses i 10 a § och pati- enter för vilka kommunen har be- talningsansvar. Denna lag träder i kraft . 6 Senaste lydelse 1994:1099. 2.3Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Härigenom föreskrivs att 10, 22 och 26 §§ hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)1 skall ha följande lydelse. Ledningen av hälso- och sjuk- vården skall utövas av en eller flera nämnder. För en sådan nämnd gäller vad som är föreskri- vet om nämnder i kommunallagen (1991:900). Ledningen av hälso- och sjuk- vården skall utövas av en eller flera nämnder. För en sådan nämnd gäller vad som är föreskri- vet om nämnder i kommunallagen (1991:900). Särskilda bestämmel- ser om gemensam nämnd finns i lagen (2003:000) om gemensam nämnd inom vård- och omsorgs- området. hälso- och sjukvård utövas av den hälso- och sjukvård utövas av den eller de nämnder som kommun- eller de nämnder som kommun- fullmäktige enligt 2 kap. 4 § soci- (2001:453) bestäm- socialtjänstlagen (2001:453) om gemensam nämnd finns i lagen (2003:000) om gemensam nämnd inom vård- och omsorgsområdet. I en kommun som inte ingår i ett landsting utövas ledningen av den hälso- och sjukvård som avses i 18 § första eller andra stycket i enlighet med 10 §. Av patienter får vårdavgifter tas ut enligt grunder som eller kommunen bestämmer, i den mån inte annat är särskilt föreskrivet. Pati- enter som är bosatta inom respektive kommunen, liksom pa- tienter som avses i 3 c §, skall därvid behandlas lika. får dock för sluten vård fastställa avgiftsnivåer i olika inkomstintervall och besluta om vilka regler om nedsättning av avgiften som skall gälla. Högsta avgiftsbelopp för sluten vård är för varje vårddag. Endast kommunen får ta ut Endast kommunen får ta ut vårdavgifter för sådan vård som vårdavgifter för sådan långtids- den har betalningsansvar för enligt sjukvård som den har betalnings- 2 § lagen (1990:1404) om kom- (1990:1404) om viss hälso- och sjukvård. 1Lagen omtryckt 1992:567. 2Senaste lydelse 2001:461. 3Senaste lydelse 2001:848. ma gäller i fråga om sådan psyki- atrisk långtidssjukvård med hu- samma lag har åtagit sig betal- Avgifter för vård enligt 18 §, för Avgifter för vård enligt 18 §, för som en kommun har betalningsan- som en kommun har betalningsan- svar för enligt 2 eller 9 § lagen om svar för enligt lagen om kommu- nernas betalningsansvar för viss viss hälso- och sjukvård får, till- hälso- och sjukvård får, tillsam- sammans med avgifter för hem- mans med avgifter för hemtjänst tjänst och dagverksamhet enligt 8 (2001:453), (2001:453), uppgå till uppgå till högst en högst en tolftedel av 0,48 gånger tolftedel av 0,48 gånger prisbas- Avgifterna får dock inte dock inte uppgå till så stort belopp uppgå till så stort belopp att den att den enskilde inte förbehålls enskilde inte förbehålls tillräckliga tillräckliga medel av sitt avgifts- medel av sitt avgiftsunderlag för underlag för sina personliga behov sina personliga behov och andra och andra normala levnadskostna- der (förbehållsbelopp). ställs skall kommunen dessutom dessutom försäkra sig om att försäkra sig om att vårdtagarens make eller sambo inte drabbas av inte drabbas av en oskäligt försäm- en oskäligt försämrad ekonomisk rad ekonomisk situation. Avgiftsunderlaget och förbehållsbeloppet skall beräknas med tillämp- ning av 8 kap. 38 §§ socialtjänstlagen. Denna lag träder i kraft . 2.4Förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) Härigenom föreskrivs att 11 § tandvårdslagen (1985:125) skall ha föl- jande lydelse. Ledningen av folktandvården skall utövas av en eller flera nämnder. För en sådan nämnd gäller vad som är föreskrivet om nämnder i kommunallagen (1991:900). Ledningen av folktandvården skall utövas av en eller flera nämnder. För en sådan nämnd gäller vad som är föreskrivet om nämnder i kommunallagen (1991:900). Särskilda bestämmel- ser om gemensam nämnd finns i lagen (2003:000) om gemensam nämnd inom vård- och omsorgs- området. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1991:905. Förslag till lag om ändring i kommunallagen Härigenom föreskrivs att 3 kap. 3 a § kommunallagen (1991:900)1 skall ha följande lydelse. Kommuner och landsting får genom en gemensam nämnd fullgöra uppgifter enligt 3 §. En gemensam nämnd får full- En gemensam nämnd får full- göra uppgifter för vilka det enligt göra uppgifter för vilka det enligt särskilda författningar skall finnas särskilda författningar skall finnas en eller flera nämnder i varje en eller flera nämnder i varje gen (1994:1720) om civilt försvar gen (1994:1720) om civilt försvar får dock inte fullgöras av en ge- får dock inte fullgöras av en ge- stämmelser om gemensam nämnd finns i lagen (2003:000) om ge- mensam nämnd inom vård- och omsorgsområdet. En gemensam nämnd tillsätts i någon av de samverkande kommunerna eller landstingen och ingår i denna kommuns eller detta landstings orga- nisation. Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 2000:277. 2.6Förslag till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Härigenom föreskrivs att 22 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade skall ha följande lydelse. Ledningen av eller kommunens verksamhet enligt denna lag skall utövas av en eller flera nämnder som fullmäktige utser. Ledningen av eller kommunens verksamhet enligt denna lag skall utövas av en eller flera nämnder som fullmäktige utser. Särskilda bestämmelser om gemensam nämnd finns i lagen (2003:000) om gemensam nämnd inom vård- och omsorgsområdet. Denna lag träder i kraft . För sådana nämnder gäller vad som är föreskrivet i kommunalla- gen (1991:900). Särskilda be- stämmelser om gemensam nämnd finns i lagen (2003:000) om ge- mensam nämnd inom vård- och omsorgsområdet. Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1656) om Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1998:1656) om patientnämnds- verksamhet m.m. skall ha följande lydelse. I varje landsting och kommun skall det finnas en eller flera nämnder med uppgift att stödja och hjälpa patienter inom 1. den hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) som bedrivs av landsting eller enligt avtal med landsting, 2. den hälso- och sjukvård enligt 2. den hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen som (1982:763) som bedrivs av kom- bedrivs av kommuner eller enligt muner eller enligt avtal med avtal med kommuner och den all- kommuner och den allmänna om- männa omvårdnad enligt social- tjänstlagen (2001:453) som ges i (2001:453) som ges i samband samband med sådan hälso- och med sådan hälso- och sjukvård, 3. den tandvård enligt tandvårdslagen (1985:125) som bedrivs av landsting. För sådana nämnder gäller vad som är föreskrivet i kommunalla- gen (1991:900). Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2001:481. 2.8Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 4 § socialtjänstlagen (2001:453) skall ha följande lydelse. Kommunens uppgifter inom so- Kommunens uppgifter inom so- cialtjänsten fullgörs av den eller de cialtjänsten fullgörs av den eller de ser om gemensam nämnd finns i lagen (2003:000) om gemensam nämnd inom vård- och omsorgs- Vad som i denna lag eller annan författning sägs om socialnämnd gäller i förekommande fall den eller de nämnder som utses enligt första stycket. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning gav chefen för efter regeringens bemyn- digande en särskild utredare i uppgift att beskriva och analysera de pro- blem som finns vid samverkan mellan landstingens hälso- och sjukvård och kommunernas vård och omsorg (dir. 1999:42). Utredaren skulle vi- dare lämna förslag på åtgärder som förbättrar möjligheterna till samver- kan mellan kommuner och landsting på de områden där det finns behov och intresse av att samverka. Betänkandet Samverkan Om gemen- samma nämnder på vård- och omsorgsområdet, m.m. (SOU 2000:114) överlämnades av utredaren . En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. De lagförslag som lades fram i betänkandet finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna redovisas i bilaga 3. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr S2000/8485/HS). och har bedrivit ett gemensamt projekt med syfte att underlätta, stödja och påskynda utveck- lingen i kommuner och landsting av samarbetet kring medicinskt färdig- behandlade patienter. Utredningsrapporten kring medicinskt färdigbehandlade/utskrivningsklara patienter överlämnades till Socialde- partementet . Rapporten innehåller förslag till ändringar i lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård, vilka framgår av bilaga 4. Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr S2001/9592/HS). Propositionen om samverkan mellan kommuner och landsting inom vård- och omsorgsområdet bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och . Samverkan för god vård och omsorg Många vård- och omsorgsbehövande har behov av insatser från såväl hälso- och sjukvård som kommunens vård och omsorg. Ur den enskildes perspektiv är det viktigt att landstingen och kommunerna utvecklar metoder för samordnad planering samt säkerställer att den vård och omsorg som erbjuds är av god kvalitet. En bristande kontinuitet i samhällets insatser skapar otrygghet för de enskilda som berörs. Tre omfattande huvudmannaskapsreformer genomfördes inom vård- och omsorgsområdet Ädelreformen (1992), Handikapp- reformen (1994) och Psykiatrireformen (1995) utifrån en ambition att föra samman och utveckla samverkan mellan medicinska och sociala Kommunerna blev ansvariga för boende, service, sysselsättning, stöd och vård. Avsikten med Ädelreformen var att samla ansvaret för service och vård av äldre och funktionshindrade hos en huvudman. Kommunerna gavs verksamhetsansvar för sjukhem och andra vårdinrättningar för so- matisk långtidssjukvård i vad som kom att innefattas i samlingsbegreppet särskilda boendeformer för service och omvårdnad. Kommunerna fick vidare ansvar för hälso- och sjukvårdsinsatser, med undantag för läkarin- satser, i såväl särskilda boendeformer som i dagverksamheter. Kommu- nerna gavs också möjlighet att bedriva hemsjukvård i ordinärt boende efter överenskommelse med . Ett kommunalt betalningsansvar infördes för medicinskt färdigbehandlade patienter vid landstingens en- heter för somatisk akutsjukvård och geriatrisk vård vilket resulterat i att beläggningen inom akutvården och den geriatriska vården minskat sam- tidigt som antalet platser i särskilda boendeformer ökat.