prop · GP03100d11 · 2002-04-15 00:00:00 — 2001/02:100 BILAGA 1 Utveckling inom olika områden........................................................... Utvecklingen i och ............................................... Utvecklingen i , och de baltiska länderna................... Den svenska världsmarknadstillväxten ................................................ Utvecklingen i omvärlden..................................................................... Långtidssjuka enligt RFV och .............................................................................. 2001/02:100 BILAGA 1 Hushållens ekonomi och konsumtionsutgifter.................................................. Den offentliga sektorn......................................................................................... Den konsoliderade offentliga sektorn ................................................. Den statliga sektorn.............................................................................. Finanspolitiska mål och indikatorer .................................................... Jämförelse med andra prognosmakare................................................. 2001/02:100 BILAGA 1 Bidrag till BNP-tillväxt ............................................................................................. De offentliga finanserna ........................................................................................... BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshet ......................................................................... Betalningsbalansens finansiella poster ..................................................................... Ränte- och valutakursantaganden ............................................................................ Export och import av varor och tjänster ................................................................. Nyckeltal för industrin ............................................................................................. Nyckeltal inom arbetsmarknadsområdet ................................................................ Hushållens reala disponibla inkomster och konsumtionsutveckling .................... Bidrag till ökningen av hushållens reala disponibla inkomster .............................. Den underliggande realinkomstutvecklingen 20012004....................................... Hushållens finansiella förmögenhet ........................................................................ Offentliga sektorns finansiella sparande................................................................ Den offentliga sektorns finanser............................................................................ Offentliga sektorns konsoliderade skuld............................................................... Skatter och avgifter ................................................................................................. Den offentliga sektorns utgifter ............................................................................ Statens finanser (exklusive statliga affärsverk och aktiebolag) ............................ Strukturellt sparande i offentlig sektor.................................................................. 11.10 Indikator för effekter på efterfrågan.................................................................... Nyckeltal, basalternativet ....................................................................................... Nyckeltal, lågtillväxtalternativet ............................................................................ Nyckeltal, högtillväxtalternativet........................................................................... prognoser och utfallet ........................................ Genomsnittligt absolut prognosfel för BNP-tillväxten........................................ 2001/02:100 BILAGA 1 1.1 Utveckling av BNP och BNP-gap ............................................................................. Sysselsättningstillväxt i några euroländer................................................................ 10-åriga statsobligationsräntor i , och ............. Dollar mot euro ........................................................................................................ Börsutvecklingen i och .................................................. Differens mellan 10-årig statsobligationsränta i och ................. Kronans växelkurs konkurrensvägt och mot euron .............................................. Börsutvecklingen i och .................................................... Varuexport och exportorderingång ......................................................................... Industrins enhetsarbetskostnad per producerad enhet i relativt 11 Nyanmälda lediga platser och antal sysselsatta....................................................... Regionala skillnader i sysselsättningsgrad mellan länen......................................... Antal sysselsatta och arbetskraftsutbud.................................................................. Öppet arbetslösa och personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska Olika komponenters bidrag till KPI-inflationen.................................................... Olika komponenters bidrag till KPI-inflationen, alternativ indelning.................. Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter ................................. Hushållens bruttoskuld och reala förmögenhet i förhållande till disponibel Hushållens tillförsiktsindikator (CCI)................................................................... Investeringar, andel av BNP................................................................................... Kapitalkvoten i industrin........................................................................................ Påbörjade nybyggnationer av lägenheter............................................................... Offentliga sektorns finansiella sparande ............................................................... Den offentliga sektorns skatter och avgifter ........................................................ Den offentliga sektorns inkomster och utgifter................................................... Kommunala konsumtionsutgifter 20002004....................................................... Den kommunala sektorns konsumtion och sysselsättning 19902004............... Genomsnittliga absoluta prognosfel ...................................................... 2001/02:100 BILAGA 1 I denna bilaga till ekonomiska vårpro- Bakom denna relativt måttliga årsge- nomsnittssiffra ligger dock en ökning av BNP position redovisas en prognos för den interna- under loppet av 2002 på . och den svenska ekonomins utveckling döms återhämtningen fortsätta och BNP väntas Därutöver redovisas även en kalkyl En viktig drivkraft bakom den förväntade in- Bedömningarna baseras på underlag från Sta- ternationella konjunkturuppgången är den ex- tistiska centralbyrån (SCB), och Kon- pansiva inriktningen av den ekonomiska politi- junkturinstitutet (KI). ken, framför allt i . arna åvilar dock helt . Beräkningarna är gjorda med stöd av Kon- styrräntan , från till , junkturinstitutets modell och är be- vilket är den lägsta nivån . tingade av att ett antal förutsättningar är upp- finanspolitiken i använts för att ytterligare stimulera ekonomin genom bl.a. För beräkningarna av volymutvecklingen har skattelättnader riktade till hushållen. 2000 använts som fast basår. effekter av den förda politiken har kunnat skön- Ansvarig för beräkningarna är departements- jas i den inkommande statistiken. Beräkningarna baseras på in- dragande faktor till den internationella kon- formation t.o.m. , 2002. tyngde industrikonjunkturen i och EU-området, tycks vara på väg att avslutas. Tillväxtutsikterna i och i stora delar av OECD-området har förbättrats . Den kraftiga försvagningen av det internationella konjunkturläget drabbade den svenska ekonomin hårt. Terrorattackerna bidrog till en fördröjning av den globala konjunkturåterhämtningen. Avmattningen i den svenska ekonomin blev därför något mer utdragen än vad som förutsågs i budgetpropositionen. Enligt de preliminära nationalräkenskaperna ökade bruttonationalprodukten (BNP) 2001 , vilket kan jämföras med prognosen i budgetpropositionen på . Den senaste tidens svenska statistik och indikatorer pekar på att en återhämtning har påbör- Diagram 1.1 Utveckling av BNP och BNP-gap -0,2 BNP-gap (höger axel) -0,4 -0,6 -0,8 -1,0 -1,2 -1,4 -1,6 Anm.: BNP-gapet avser skillnaden mellan faktisk och potentiell produktion, i procent. Källor: och . Euroområdet bedöms ligga något efter i konjunkturcykeln. Nationalräkenskapsutfall och annan statistik som mäter den 2001/02:100 BILAGA 1 ekonomiska aktiviteten i euroområdet visar, generellt sett, att en återhämtning ännu inte har påbörjats. Olika framåtblickande indikatorer ger dock en ganska entydig bild av att tillförsikten har stärkts hos såväl hushåll som företag. Även om den internationella konjunkturåterhämtningen långt ifrån är säkerställd måste risken för bakslag nu bedömas vara mindre jämfört med situationen för . En risk i den globala konjunkturutvecklingen är dock den fortsatta investeringsutvecklingen inom industrin eftersom kapacitetsutnyttjandet är lågt och vinstutsikterna är osäkra. Särskilt påtaglig är osäkerheten inom sektorn för informations- och kommunikationsteknik (IKT). En ytterligare osäkerhet i prognosen är den fortsatta utvecklingen i . Den amerikanska konjunkturuppgången kan dock bli starkare än förväntat. Det kan inte uteslutas att effekterna av den expansiva ekonomiska politiken i blir större än vad som antagits, inte minst mot bakgrund av de senaste månadernas genomgående starka statistikutfall. Dollarkurs (SEK)2 3Kostnad, årsgenomsnitt. 410-års statsobligation, årsgenomsnitt. 56-månaders statsskuldsväxel, årsgenomsnitt. Källor: , och . Den internationella lågkonjunkturen har påverkat den svenska ekonomin på flera sätt. Varuexporten föll kraftigt och enligt de preliminära nationalräkenskaperna minskade exporten av teleprodukter med . Industriinvesteringarna sjönk och hushållens aktieförmögenhet minskade till följd av den svaga börsutvecklingen. Därmed påskyndades och förstärktes troligen fjolårets uppgång i hushållens sparkvot, som efter med god konsumtionstillväxt hade kommit ner på historiskt sett låga nivåer. Den relativt måttliga tillväxten 2001 förklaras även av att den internationella konjunkturnedgången sammanföll med att några inhemska efterfrågekomponenter försvagades. Exempelvis minskade hushållens konsumtion av bilar med . Tjänstesektorernas investeringar och mjukvaruinvesteringar ökade inte lika snabbt som . Dessutom har såväl industrin som handeln anpassat sina lager, vilket dämpade produktionsutvecklingen med motsvarande av BNP. Förutsättningarna för en gradvis förstärkning av konjunkturläget i den svenska ekonomin är gynnsamma. Den väntade internationella konjunkturuppgången understödjer en återhämtning av exporten som den ekonomiska politiken är expansiv och bidrar till att stärka hushållens inkomster. Hushållens disponibla inkomster ökade 2001 och förutses öka med i reala termer. Några av de inhemska faktorer som höll tillbaka tillväxten 2001, framför allt lager och bilkonsumtionen, har inte samma dämpande effekt. Vidare bedöms efterfrågeläget för teleprodukter stabiliseras. Sysselsättningen 2001 steg mätt som årsgenomsnitt. Utvecklingen under loppet av 2001 var dock relativt svag och sysselsättningstillväxten har stagnerat . Antalet arbetade timmar ökade med . Medelarbetstiden sjönk således . Den kraftiga nedgången i medelarbetstiden förklaras både av stigande frånvaro, bl.a. på grund av sjukdom, och ett sjunkande övertidsuttag. Den öppna arbetslösheten uppgick till . Den avmattning i sysselsättningstillväxten som har registrerats i utfallen och utvecklingen av olika indikatorer pekar på att sysselsättningen kommer att minska och arbetslösheten att stiga något under de kommande månaderna. I takt med den allmänna konjunkturförstärkningen bedöms dock sysselsättningen återigen börja öka och arbetslösheten falla . Timlönerna beräknas 2001 ha ökat , vilket är något högre än vad som är förenligt med en långsiktigt balanserad samhällsekonomisk utveckling. Löneutvecklingen skiljer sig dock åt mellan arbetsmarknadens olika delar. Inom industrin, där sysselsättningen har fallit , har löneglidningen minskat. näringslivets tjänstesektorer, där sysselsättningen har stigit med i genomsnitt 1998, har löneglidningen ökat. Med beaktande av att efterfrågan på arbetskraft inom näringslivet förefaller vara relativt svag är det rimligt att förvänta sig att trycket på lönebildningen gradvis lättar. De avtalsmässiga löneökningarna och uppskattas vara något lägre än . Prognosen bygger på antagandet att löneökningarna begränsas till . Priserna steg i snabb takt och inflationen har legat . Till en viss del kan inflationsuppgången hänföras till stigande priser på el, kött och, , omfattande prishöjningar på frukt och grönsaker. Dessa prishöjningar bedöms i huvudsak endast tillfälligt ha ökat inflationen. Därutöver har höga löneökningar i konsumentnära tjänstebranscher, som dessutom i flera fall uppvisade en svag eller negativ produktivitetstillväxt, sannolikhet bidragit till ett stigande inhemskt inflationstryck. Den förutsedda nedväxlingen av löneökningstakten tillsammans med att tillfälliga prisökningars inflationspåverkan reduceras, väntas innebära att inflationen, mätt som förändringen i konsumentprisindex (KPI), minskar till i slutet av detta år och ligger sedan kvar på denna nivå . Det faktum att BNP-tillväxten minskade kraftigt som inflationen ökade kan tyckas vara något motsägelsefullt. Det normala mönstret är att inflationstrycket lättar när resursutnyttjandet i ekonomin faller. Som framgår av figur 1.1 är bedömningen att det, trots inflationsuppgången, fanns lediga resurser i den svenska ekonomin . Således var BNP- gapet negativt. Som konstaterades ovan förklaras sannolikt en stor del av fjolårets inflationsuppgång av tillfälliga prisökningar med en svag koppling till resursutnyttjandet i ekonomin. Men till viss del beror prisökningarna sannolikt även på att löneökningarna i tjänstesektorerna var högre än vad som är förenligt med en balanserad samhällsekonomisk utveckling. Produktiviteten i näringslivet ökade med 2001, vilket är avsevärt lägre än den långsiktiga produktivitetstillväxten. 2001/02:100 BILAGA 1 del kan den förlorade produktivitetstillväxten hämtas igen när en starkare efterfrågan bl.a. leder till att kapacitetsutnyttjandet i industrin ökar. Den väntade stabiliseringen inom IKT-sektorn bidrar också till en uppgång i produktivitetstillväxten. Innebörden av detta är att det tycks finnas ett utrymme för en cyklisk produktivitetsåterhämtning och därmed en produktivitetstillväxt som överstiger den trendmässiga produktivitetstillväxten. Medelarbetstiden har fallit i snabb takt under såväl 2000 som 2001 och antalet arbetade timmar har därför utvecklats betydligt svagare än antalet sysselsatta. Det är mycket svårt att fastställa om denna minskning är permanent eller om en uppgång kan väntas . I huvudsak bedöms nedgången i medelarbetstiden vara permanent. En mindre ökning av medelarbetstiden kan dock förväntas genom att övertidsuttaget återigen ökar något när konjunkturläget förbättras och när regeringens åtgärdsprogram för ökad hälsa i arbetslivet får avsedda effekter. Sammanfattningsvis görs bedömningen att BNP-gapet var negativt 2001, eftersom det sannolikt finns ett visst utrymme för en konjunkturell återhämtning av produktiviteten och medelarbetstiden. Även 2003 bedöms det finnas ett negativt BNP-gap motsvarande av BNP. Det är således möjligt med en BNP-till- växt efter 2003 som överstiger den uppskattade långsiktiga tillväxttakten på utan inflationsdrivande effekter. Den förväntade minskningen av sysselsättningen , en växande arbetsför befolkning och ett minskat antal personer i arbetsmarknadspolitiska program leder till att det , trots en viss sysselsättningsuppgång, finns lediga resurser på arbetsmarknaden. Det innebär att sysselsättningsgraden kan väntas öka i de flesta åldersgrupper . Den totala sysselsättningstillväxten i ekonomin hålls emellertid tillbaka av att åldersgrupper med en låg sysselsättningsgrad ökar som andel av den arbetsföra befolkningen. Den reguljära sysselsättningsgraden för personer beräknas 2004 uppgå till . Mot bakgrund av inflations- och tillväxtutvecklingen är osäkerheten om resursläget mycket stor. I avsnitt 12 redovisas kalkyler som illustrerar alternativa utvecklingsbanor för den svenska ekonomin. I ett högtillväxtalternativ antas lönebildningen och arbetsmarknaden 2001/02:100 BILAGA 1 Sysselsättningen kan då fortsätta att växa i snabb takt utan att arbetsmarknaden blir överhettad och den reguljära sysselsättningsgraden kan öka till 2004. I ett lågtillväxtalternativ antas arbetsmarknaden och lönebildningen fungera sämre. Lönerna ökar i snabbare takt än vad som är förenligt med inflationsmål, vilket antas föranleda en åtstramning av penningpolitiken. Den reguljära sysselsättningsgraden i lågtillväxtalternativet uppgår till . Sparkvot (nivå)3 1Årlig procentuell förändring. 2Exklusive effekten av att i nationalräkenskaperna överfördes från kommunsektorn till hushållssektorn. 3Exklusive sparande i avtalspension. 4Procent av arbetskraften. 5Antal sysselsatta i åldern , exklusive sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i denna åldersgrupp. 7Procent av BNP. Källor: , , och . 2001 i nationalräkenskaperna (se närmare avsnitt Det finansiella sparandet i offentlig sektor beräknas till . I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att överskottsmålet skulle behållas på av BNP. I budgetpropositionen angavs att ett lägre överskott skulle accepteras om konjunkturen utvecklades sämre än väntat. Mot bakgrund av den kraftiga nedrevideringen av BNP-tillväxten , och av att BNP-tillväxten understiger prognosen i budgetpropositionen, bedöms denna avvikelse vara förenlig med beslut om överskottsmålet . Även 2003 och 2004 uppgår det beräknade finansiella sparandet i offentlig sektor till . Regeringen avser att i sedvanlig ordning återkomma till frågan om överskottsmålet i höstens budgetproposition. Finanspolitiken inriktning ett visst år definieras dels av beslutade och föreslagna eller aviserade åtgärder som träder i kraft , dels av s.k. automatiska stabilisatorer dvs. den försvagning av de offentliga finanserna som sker när resursutnyttjandet i ekonomin minskar. Därutöver påverkas även finanspolitiken av ett antal andra faktorer (se avsnitt 11.5). Finanspolitiken var kraftigt expansiv , är expansiv och, vid oförändrad ekonomisk politik, åtstramande . En stor del av såväl förra årets som årets finanspolitiska stimulans riktas till hushållen. är emellertid den finanspolitiska stimulans som är riktad till hushållen blygsam. 1.4Utveckling inom olika områden Målet för de offentliga finanserna är ett överskott om i genomsnitt över en konjunkturcykel. Därmed stärks den offentliga förmögenhetsställningen, vilket skapar ett finansiellt utrymme att möta den demografiska utvecklingen under de närmaste decennierna. visade de offentliga finanserna ett överskott på av BNP. Den höga nivån avspeglar bl.a. att skatten exceptionellt höga bolagsvinster och reavinster redovisas först Det finns allt fler tecken på en återhämtning i den globala konjunkturen. I visar BNP-utfallet för och statistik på att en oväntat snabb återhämtning har inletts. I EU- området har konjunkturutsikterna förbättras . Därmed väntas den globala BNP-tillväxten stärkas och som årsgenomsnitt uppgå till och . Konjunkturomslaget i var kraftigt och fick återverkningar för hela världsekonomin. En viktig delförklaring till avmattningen är att industriinvesteringarna, efter med mycket hög tillväxt, låg på en ohållbart hög nivå. Överkapaciteten i förhållande till efterfrågan var mest påtaglig inom IKT-sektorn. Nedgången slog hårt mot den amerikanska industrin som fick problem med såväl en vikande efterfrågan som alltför stora lager. Industriproduktionen föll kontinuerligt under loppet av föregående år och börsutvecklingen var negativ. Terrorattackerna bidrog ytterligare till att öka osäkerheten men också till en ännu kraftigare stimulanspolitik. Den amerikanska ekonomin tycks dock överraskande snabbt ha återhämtat sig och förutsättningarna för en stark tillväxt och är goda. Lageranpassningen är i ett slutskede, produktionen i IKT-sektorn har vänt uppåt, tillförsikten bland hushåll och företag är relativt hög, arbetsmarknadsläget har förbättrats och såväl finanssom penningpolitiken har en mycket expansiv inriktning. BNP förutses öka och med . En riskfaktor i den amerikanska ekonomin är att industriinvesteringarna utvecklas mycket svagt och att detta ger negativa återverkningar på den övriga ekonomin. Risken är påtaglig därför att investeringsbehoven inom industrin begränsas av ett historiskt sett lågt kapacitetsutnyttjande. En god vinstutveckling, låga räntor, en hög tillförsikt hos amerikanska industriföretag och en stark efterfrågan från hushållen är faktorer som ändå väntas bidra till att hålla upp investeringsvolymerna. Inom IKT- sektorn har en betydande del av investeringarna, på grund av en snabb teknisk utveckling, en kort livslängd. Detta resulterar i stora förluster för IKT-företag men också i att överkapacitet snabbt försvinner. föll produktivitetstillväxten tillbaka i jämfört med tidigare års höga tal. Dock skedde en stark återhämtning . En osäkerhetsfaktor är om en återgång till den tidigare ökningstakten i produktiviteten är möjlig eller inte. Produktivitetsutvecklingen spelar en avgörande roll, dels genom dess direkta effekter på produktion och vinstutveckling, dels genom att en god produktivitetstillväxt stärker framtidstron, vilket är positivt för investeringarna och börsutvecklingen. BNP i euroområdet ökade som årsgenomsnitt 2001, men tillväxten avstannade helt under de tre sista kvartalen. Konjunkturnedgången förklaras såväl av att konjunkturav- 2001/02:100 BILAGA 1 mattningen i lett till en lägre exporttillväxt som av inhemska faktorer. En viktig sådan är att arbetsmarknaden har försvagats i bl.a. och . Det är dock endast i som sysselsättningen har minskat. Trots att ledande indikatorer antyder en uppgång av såväl inhemsk som omvärldens efterfrågan är det troligt att arbetsmarknaden framöver fortsätter att försvagas, vilket i sin tur kan verka återhållande på hushållens vilja att konsumera. I likhet med finns det gott om ledig kapacitet inom industrin, vilket tillsammans med pressade vinstmarginaler indikerar att investeringsutvecklingen troligen blir svag. Tillväxten i euroområdet väntas förstärkas under loppet av 2002, men årsgenomsnittet begränsas till på grund av den svaga utvecklingen . beräknas BNP-tillväxten till . I hölls tillväxten uppe väl tack vare en mycket stark utveckling av hushållens konsumtion. En viss avmattning i tillväxten var dock tydlig . Den goda underliggande konsumtionstillväxten och en återhämtning för tillverkningsindustrin väntas leda till att BNP-tillväxten uppgår till och till . Även i och förutses hushållens konsumtion uppvisa en gynnsam utveckling. BNP-tillväxten i beräknas uppgå till och och i till respektive . I , och är arbetsmarknadsläget relativt stramt och risken finns att lönerna i dessa länder kan komma att öka i en takt som kräver en skärpning av den ekonomiska politiken. Den internationella lågkonjunkturen föregående år bidrog till att den japanska ekonomin försvagades ytterligare och BNP föll . Den förutsedda förbättringen av de internationella konjunkturutsikterna väntas, tillsammans med en lägre värderad yen, påverka den japanska exportindustrin positivt. Utgångsläget för den japanska ekonomin är ändå så pass svagt att BNP väntas minska och öka . Om prognosen realiseras kommer BNP i ha fallit tre av .