prop · GP03123 · 2002-03-13 00:00:00 — Regeringens proposition 2001/02:123 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslår regeringen att registrerade partner skall ges möj- lighet att prövas som adoptivföräldrar. Det skulle innebära att två partner gemensamt kan adoptera ett barn och att en partner kan adoptera den andra partnerns barn. Vidare föreslås att registrerade partner och homosexuella sambor skall kunna utses att som särskilt förordnade vårdnadshavare gemensamt utöva vårdnaden om ett barn. Regeringen skall ge berörda myndigheter i uppdrag att följa upp konsekvenserna av lagändringarna. Propositionen innehåller även ett förslag om tillfällig föräldrapenning till homosexuella sambor. För att de föreslagna lagändringarna om adoption skall kunna genom- föras föreslås att europeiska konvention om adoption av barn sägs upp. Eftersom det inte går att bestämt säga när uppsägningen av konvention kan träda i kraft, föreslår regeringen att lagändringarna träder i kraft den dag regeringen bestämmer. I propositionen uttalar regeringen att en möjlighet till assisterad befruktning vid allmänt sjukhus för lesbiska par inte bör införas innan slutlig ställning har tagits till frågan om hur det rättsliga föräldraskapet för barnet då skall regleras. Regeringen avser att ta upp frågan . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1117) om 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1987:813) om 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om Förslag till lag om ändring i namnlagen (1982:670).......... 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om 2.6Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om Ärendet och dess beredning............................................................ Särskilt förordnade vårdnadshavare................................................ Tillfällig föräldrapenning för homosexuella sambor...................... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1117) om 12.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:813) om 12.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:529) om Förslaget till lag om ändring i namnlagen (1982:670)..... 12.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1030) om 12.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:674) om Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet (SOU 2001:10) ................. Förteckning över remissinstanserna...................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... dels godkänner att regeringen säger upp den europeiska konventionen om adoption av barn, dels antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap, 2.lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor, 3.lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, 4.lag om ändring i namnlagen (1982:670), 5.lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd, 6.lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålders- pension. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2 § lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap skall ha följande lydelse. Registrerade partner får varken gemensamt eller var för sig anta adoptivbarn enligt 4 kap. föräldra- balken. Inte heller får registrerade partner enligt 6 kap. 10 a § för- äldrabalken utses att gemensamt utöva vårdnaden om en underårig. Lagen (1984:1140) om insemination och lagen (1988:711) om befrukt- ning utanför kroppen gäller inte för registrerade partner. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 1 Senaste lydelse 1995:1245. Förslag till lag om ändring i lagen (1987:813) om Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1987:813) om homosexuella sambor1 dels att punkterna 15 och 23 skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny punkt, punkt 24, av följande lydelse. Om två personer bor tillsammans i ett homosexuellt förhållande, skall vad som gäller i fråga om sambor enligt följande lagar och bestämmelser tillämpas även på de homosexuella samborna: _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ 4 § lagen (1997:159) om brevröstning i vissa fall, 10 kap. 18 §, 11 kap. 2, 15 6 kap. 10 a §, 10 kap. 18 §, och 16 §§, 12 kap. 7 och 8 §§ samt 11 kap. 2, 15 och 16 §§, 12 kap. 7 16 kap. 7 och 9 §§ , och 8 §§ samt 16 kap. 7 och 9 §§ 16. säkerhetsskyddslagen (1996:627), _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ 12 § första stycket 2 lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap, 23. lagen (1990:272) om inter- 23. lagen (1990:272) om inter- nationella frågor rörande makars nationella frågor rörande makars 4 kap. 2 § andra stycket a) lagen (1962:381) om allmän för- Förutsätter dessa lagar eller bestämmelser att samborna skall vara ogifta, gäller det också de homosexuella samborna. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 1 Senaste lydelse 2001:1142. En förälder som ensam har vårdnaden om ett barn har rätt att uppbära allmänt barnbidrag för barnet. Vid gemensam vårdnad gäller följande. Rätt att uppbära allmänt barnbidrag har barnets moder eller, om föräldrarna gör anmälan om det till den allmänna , barnets fader. Är den nu avsedde föräldern till följd av frånvaro, sjukdom eller annan orsak för- hindrad att delta i vårdnaden, övergår rätten att uppbära bidra- get till den andre föräldern. Bor barnet varaktigt tillsammans med endast en av föräldrarna, har efter anmälan den föräldern rätt att uppbära bidraget. Har barnet två särskilt förordnade vårdnads- havare, skall vad som sagts om barnets moder och fader i stället gälla den kvinnliga respektive den manlige vårdnadshavaren. Är barnets föräldrar eller för barnet särskilt förordnade vårdnads- havare av samma kön, skall vad som sagts om barnets moder i stället gälla den äldre av kvinnorna eller männen eller, om de gör anmälan om det, den yngre av dem. 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag Härigenom föreskrivs att 4 och 4 a §§ lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag skall ha följande lydelse. Rätten att uppbära allmänt barnbidrag för ett barn tillkom- mer, där barnet står under föräld- rarnas gemensamma vårdnad, barnets moder eller, om föräld- rarna gjort anmälan härom till allmän försäkringskassa, barnets fader. Är den förälder som uppbär bidrag enligt vad nu har sagts till följd av frånvaro, sjukdom eller annan orsak för- hindrad att deltaga i vårdnaden, skall rätten att uppbära bidraget i stället tillkomma den andra föräldern. Om föräldrarna gemen- samt har vårdnaden om ett barn men barnet varaktigt bor till- sammans med endast en av dem, tillkommer rätten att uppbära allmänt barnbidrag efter anmälan den förälder som barnet bor hos. Står barnet ej under föräldrarnas gemensamma vårdnad, tillkommer rätten att uppbära bidraget den som har vårdnaden om barnet. Har två särskilt förordnade vårdnadshavare utsetts att utöva vårdnaden gemensamt, skall vad som har sagts om barnets fader och moder i stället gälla den manlige respektive den kvinnliga vårdnadshavaren. Allmänt barn- bidrag lämnas endast om bidrags- mottagaren är bosatt i . I fråga om rätten att uppbära allmänt barnbidrag likställs med föräldrar de, som med socialnämndens tillstånd har tagit emot ett utländskt barn för vård och fostran i syfte att adoptera det. Allmän försäkringskassa får på framställning av socialnämnd förordna att allmänt barnbidrag för barn, som genom socialnämndens försorg 1 Senaste lydelse 1999:805. Är personerna av samma kön, betalas flerbarns- tillägget till den äldre av dem eller, om de gör anmälan om det, till den yngre. placerats i enskilt hem, skall uppbäras av den som fostrar barnet. Har barnet placerats i enskilt hem av annan än socialnämnd, får sådant förordnande meddelas på framställning av den som enligt första stycket uppbär bidraget. Allmänt barnbidrag lämnas endast om bidragsmottagaren är bosatt i . Rätten att uppbära flerbarnstillägget tillkommer den som uppbär all- mänt barnbidrag för de barn som flerbarnstillägget avser. Om barnbidrag har slutat utges för alla de barn som flerbarnstillägget avser, tillkommer rätten att uppbära flerbarnstillägget barnens vårdnadshavare. Om alla barn som berättigar till flerbarnstillägget är myndiga, eller om barnen saknar vårdnadshavare, tillkommer rätten den eller de föräldrar som barnen stadigvarande sammanbor med. Skulle enligt första stycket två personer kunna uppbära flerbarns- tillägget, betalas detta till kvinnan eller, om de gör anmälan härom, till mannen. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 2 Senaste lydelse 1997:1316. Anmälan kan i stället avse ett namn som någon av adoptivför- äldrarna senast har burit som ogift. Görs inte någon anmälan i fall som har sagts, förvärvar adoptiv- barnet genom adoptionen adoptiv- moderns efternamn eller, om adoptivföräldrarna är av samma kön, det efternamn som den äldre av dem bär. Förslag till lag om ändring i namnlagen (1982:670) Härigenom föreskrivs att 2 § namnlagen (1982:670)1 skall ha följande lydelse. Den som adopteras av makar med gemensamt efternamn förvärvar genom adoptionen det namnet. Har adoptivföräldrarna olika efternamn och har de tidigare ett eller flera gemensamma barn som står under deras vårdnad, förvärvar adoptiv- barnet genom adoptionen det efternamn som adoptivföräldrarnas senast födda barn bär. Har adoptivföräldrarna olika efternamn och är andra stycket inte tillämpligt, förvärvar adoptiv- barnet genom adoptionen det av adoptivföräldrarnas efternamn som dessa anmäler i adoptionsärendet. Anmälan kan i stället avse ett namn som någon av adoptivför- äldrarna senast har burit som ogift. Görs inte någon anmälan i fall som har sagts, förvärvar adoptiv- barnet genom adoptionen adoptiv- moderns efternamn. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 1 Lagen omtryckt 1982:1134. 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd Härigenom föreskrivs att 17 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd skall ha följande lydelse. Underhållsstödet betalas ut till Underhållsstödet betalas ut till betalas underhållsstödet ut till var betalas underhållsstödet ut till var och en av föräldrarna. och en av föräldrarna. utsetts att utöva vårdnaden gemen- utsetts att utöva vårdnaden gemen- samt, betalas underhållsstödet ut samt, betalas underhållsstödet ut till den kvinnliga vårdnadshavaren till den kvinnliga vårdnadshavaren eller, om vårdnadshavarna begär eller, om vårdnadshavarna begär det, till den manlige vårdnads- det, till den manlige vårdnads- Är de särskilt förordnade vårdnadshavarna av samma kön, betalas underhållsstödet ut till den äldre av dem eller, om de begär det, till den yngre. Förlängt underhållsstöd betalas ut till den studerande. Om det finns synnerliga skäl, får underhållsstödet på framställan av socialnämnden betalas ut till någon annan lämplig person eller till nämnden att användas för barnets bästa. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 1 Senaste lydelse 2000:1390. Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om Härigenom föreskrivs att 3 kap. 13 § lagen (1998:674) om inkomst- grundad ålderspension skall ha följande lydelse. Om föräldrarna enligt 11 och 12 §§ var för sig kan tillgodoräknas ett pensionsgrundande belopp enligt 10 § får de, genom anmälan hos allmän försäkringskassa, ange vem av dem som skall tillgodoräknas ett sådant Görs inte anmälan enligt första Görs inte anmälan enligt första stycket skall beloppet tillgodoräk- stycket skall beloppet tillgodoräk- nas den av föräldrarna som, för det nas den av föräldrarna som, för det år beloppet hänför sig till, har lägst år beloppet hänför sig till, har lägst pensionsunderlag enligt 4 kap. 2 §. pensionsunderlag enligt 4 kap. 2 §. Har ingen av föräldrarna något Har ingen av föräldrarna något pensionsunderlag för det året eller pensionsunderlag för det året eller har de lika högt underlag, skall det har de lika högt underlag, skall det godoräknas modern eller, om för- äldrarna är av samma kön, den äldre av dem. Vid beräkning enligt andra stycket av pensionsunderlaget skall bortses från pensionsgrundande belopp enligt 10 §. Vidare skall vid sådan beräkning med pensionsgrundande inkomst likställas inkomster som avses i 18 §. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Ärendet och dess beredning uppmärksammade Utredningen om homosexuellas situation i samhället frågan om två personer av samma kön borde kunna adoptera ett barn gemensamt (SOU 1984:63). Utredningen gjorde be- dömningen att det inte borde införas någon sådan möjlighet. Regeringen och var av samma mening (prop. 1986/87:124 och bet. 1986/87:LU28). Frågan övervägdes därefter av . Även gjorde bedömningen att det inte är lämpligt att homosexuella par kan adoptera gemensamt så länge det inte råder någorlunda enighet bland forskare om vilka konsekvenser det kan ha för ett barn att växa upp i en homosexuell familj (1993:98). Av samma skäl ansåg kommittén att ett homosexuellt par inte heller skulle kunna förordnas gemensamt till vårdnadshavare för ett barn. Frågan om gemen- samt föräldraskap för homosexuella par övervägdes också av i samband med utarbetandet av lagen om registrerat partnerskap (bet. 1993/94:LU28), och den har sedan behandlats där vid ett flertal tillfällen. tillkallade regeringen en parlamentarisk kommitté för att undersöka och analysera villkoren för barn i homosexuella familjer, om barn i homosexuella familjer (dir. 1999:5). Kommitténs ena huvuduppgift var att utreda förhållandena för barn i homosexuella familjer och att därvid sammanställa, analysera och redovisa den kunskap som finns om barnen. Kommitténs andra huvuduppgift var att ta ställning till de rättsliga skillnader som finns mellan homosexuella och heterosexuella par när det gäller möjligheten att adoptera och att utses till särskilt förordnade vårdnadshavare. Om kommittén kom fram till att skillnaderna bör tas bort i fråga om adoption, skulle kommittén även överväga om kvinnor som lever i homosexuella parförhållanden bör ges tillgång till assisterad befruktning. Kommittén överlämnade sitt betänkande Barn i homo- sexuella familjer (2001:10). Kommitténs sammanfattning av be- tänkandet finns i bilaga 1. Dess lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 3. En remissammanställning finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Ju2001/858/L2). En hearing har hållits med berörda myndigheter, auktoriserade adoptionsorganisationer och organisationer för adopterade. En förteck- ning över inbjudna myndigheter och organisationer finns tillgänglig i lagstiftningsärendet. Regeringen behandlar i propositionen kommitténs förslag om adoption och vårdnad. Förslaget om assisterad befruktning bereds vidare i . I propositionen tar regeringen även upp ett förslag från angående tillfällig föräldrapenning (SOU 1999:104), som har remissbehandlats. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har delvis följt Lag- Prop. 2001/02:123 rådets förslag. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5 och i för- fattningskommentaren. Enligt lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap kan två personer av samma kön låta registrera sitt partnerskap. Registrering av partnerskap kräver viss anknytning till . Annars gäller i allt väsentligt samma förutsättningar såvitt avser släktskap, ålder m.m. för att registrera partnerskap som för att ingå äktenskap. Ett registrerat partnerskap har i huvudsak också samma rättsverkningar som ett äktenskap. Undantag gäller framför allt för gemensamt rättsligt föräldraskap. Partner får varken gemensamt eller var för sig adoptera barn och får inte heller utses att som särskilt förordnade vårdnadshavare utöva vårdnaden om ett barn. Ett registrerat partnerskap kan upplösas på samma sätt som ett äkten- skap. Rättsverkningarna av att ett partnerskap upplöses är desamma som vid upplösning av ett äktenskap. Fram hade 2 487 män och kvinnor folkbokförda i registrerat partnerskap. Ett par hundra partnerskap brukar registreras . har ungefär 170 partnerskap upplösts. Syftet med en adoption är att skapa ett rättsligt förhållande mellan adoptanten (den som adopterar) och adoptivbarnet. Det har funnits föräldralösa barn som tagits emot av vuxna som uppfostrat dem som sina egna. fanns det i ingen möjlighet att adoptera barn. I stället förekom det ett sorts foster- föräldraskap, som innebar att fosterföräldrarna hade tillsyn över barnet och rättigheter som en förälder till dess att barnet blev myndigt; i övrigt uppkom inga egentliga familjerättsliga verkningar. fanns det behov av att rättsligt reglera på vilket sätt och med vilken verkan någon skulle få uppta annans barn som sitt eget. Detta resulterade adoptionslag. En adoption enligt den lagen innebar att det uppstod ett rättsförhållande mellan adoptanten och adoptivbarnet som i de flesta avseenden var detsamma som mellan föräldrar och deras biologiska barn. Vissa skillnader fanns dock. En adoption medförde inget familjerättsligt förhållande mellan adoptiv- barnet och adoptantens släkt. Däremot hade adoptivbarnet en familje- rättslig relation till sin biologiska familj. Detta gällde framför allt frågor om underhåll och arv. Barnets biologiska föräldrar var skyldiga att svara för barnets underhåll, i den mån adoptivföräldrarna inte hade möjlighet att försörja barnet. Barnet var i sin tur underhållsskyldigt mot både adoptivföräldrarna och de biologiska föräldrarna. samma arvsrätt som barn i äktenskap, såvida detta inte medförde in- Prop. 2001/02:123 skränkningar i någon bröstarvinges laglott. inte arvsrätt efter adoptantens släktingar, utan barnets arvsrätt efter sin biologiska släkt fanns kvar. överfördes adoptionslagens regler i stort sett oändrade till . En större reform gjordes . Ändringarna då innebar att alla familjerättsliga rättigheter och skyldigheter klipptes av mellan barnet och dess biologiska släkt och att adoptivbarnet i princip stod i samma förhållande till adoptanten och dennes släkt som adoptantens biologiska barn. upphörde möjligheterna att få en adoption hävd. Genom ändringar betonades det personliga för- hållandet mellan adoptanten och barnet som en förutsättning för adoption. genomfördes ytterligare lagändringar, bl.a. infördes en bestämmelse om att hänsyn skall tas till barnets egen vilja. Bestämmelser om adoption finns i 4 kap. . En adoption innebär att barnet i rättsligt hänseende betraktas som adoptantens barn och inte som barn till sina biologiska föräldrar. Adoptivbarnet och dess avkomlingar tar arv och ärvs såsom om adoptivbarnet var adoptantens eget barn. Genom adoptionen övergår vårdnaden om barnet och skyldigheten att försörja det till adoptanten. För adoption krävs tillstånd av domstol. Bedömningen utgår från principen om barnets bästa. Domstolen får således ge sitt tillstånd endast om adoptionen är till fördel för barnet. Dessutom krävs att den som vill adoptera barnet har uppfostrat det eller vill uppfostra det eller att det annars med hänsyn till det personliga förhållandet mellan sökanden och barnet finns särskild anledning till adoptionen. En adoption kräver som regel samtycke av barnet. Är barnet under , krävs normalt samtycke också av barnets föräldrar. Innan domstolen beslutar skall yttrande in- hämtas från socialnämnden. Den som är gift får adoptera endast gemensamt med sin make. Den ena maken får dock adoptera ensam, om den andre vistas på okänd ort eller lider av en allvarlig psykisk störning. Den ena maken får också adoptera den andra makens barn (biologiskt eller adopterat). Efter en sådan s.k. styvbarnsadoption anses barnet som makarnas gemensamma. Andra än makar får inte adoptera gemensamt, dvs. inte heller sambor. En utländsk adoption som genomförts i enlighet med Haag- konvention om skydd av barn och samarbete vid internationella adop- tioner gäller automatiskt i , dvs. direkt på grund av lag utan något särskilt beslut om det. Också adoptionsbeslut som har meddelats i ett nordiskt land gäller automatiskt i . I övrigt gäller utländska adoptionsbeslut automatiskt i , om den eller de sökande var medborgare i eller hade hemvist i den aktuella staten när beslutet meddelades. Är barnet svensk medborgare eller har barnet hemvist i , krävs det dock att adoptionsbeslutet har godkänts av för internationella adoptionsfrågor () för att det skall gälla här. Om ett utländskt adoptionsbeslut inte gäller automatiskt, kan förordna att beslutet skall gälla. En ansökan om adoption kan dessutom prövas av svensk domstol, om sökanden är svensk medborgare eller har hemvist här eller om regeringen har medgett att ansökningen får prövas. Den som vill adoptera ett barn från utlandet skall anlita en samman- slutning som är auktoriserad av . Detta gäller dock inte enstaka fall av adoption som avser släktingbarn eller där det annars finns särskilda skäl att adoptera utan förmedling av en auktoriserad sammanslutning (s.k. enskilda adoptioner). skall då i stället pröva om adoptions- förfarandet är godtagbart innan barnet lämnar landet. har alltså en avgörande roll vid internationella adoptioner genom att auktorisera ideella adoptionsorganisationer, utöva tillsyn över dem och godkänna utländska adoptionsbeslut. skall även ge råd till socialnämnderna, vars medgivande i vissa fall krävs. Finns det redan när barnet tas emot ett adoptionsbeslut som gäller här i landet, behövs inget medgivande från socialnämnden. Om det däremot är fråga om att ta emot ett barn i syfte att sedan adoptera det, skall medgivande inhämtas från socialnämnden. I fall barnet har hemvist utomlands, skall medgivandet dessutom inhämtas innan barnet lämnar landet. skall utreda förhållandena i det enskilda hemmet och förutsättningarna för vård där (s.k. hemutredning). Medgivande får lämnas endast om den som vill adoptera har tillfredsställande kunskaper om barn och barns behov och har blivit informerad om den planerade adoptionens innebörd. Medgivandet upphör att gälla, om barnet inte har tagits emot i hemmet från det att medgivandet lämnades. Särskilda regler gäller, som sagt, för registrerade partner. Registrerade partner får varken gemensamt eller var för sig adoptera barn, inte heller i form av styvbarnsadoption. Det finns däremot inget hinder uppställt i lag för en homosexuell person som inte är partner i ett registrerat partnerskap att adoptera. I rättspraxis har efter sakkunnigutlåtanden dock ansetts att utländska adoptivbarn har en i psykologiskt hänseende svårare situation än andra barn och att risken för psykiska störningar hos barnet blir oacceptabelt stora om man till detta lägger den psykiska påfrestning det innebär att växa upp med en homosexuell adoptivförälder (se rättsfallet RÅ 1993 ref. 102). När det gäller möjligheten för registrerade partner att adoptera kan tilläggas att den svenska regleringen skiljer sig från vad som gäller i andra jämförbara länder. I och får en registrerad partner styvbarnsadoptera den andra partnerns barn. Sådan adoption får dock inte göras när barnet är adopterat från utlandet. I trädde en ny lag i kraft som innebär att styvbarnsadoption är möjlig för registrerade partner. När det gäller barn som har adopterats från ett annat land är en förutsättning dock att en sådan styvbarnsadoption tillåts i det landet. I är såväl gemensam adoption som styvbarnsadoption tillåten i homosexuella parförhållanden men endast beträffande barn som har hemvist i . Begränsningen i nederländsk rätt är motiverad av att man i flera andra länder föredrar att lämna barn till makar och att om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner har begränsats till adop- tioner som görs av makar och av en person ensam. Med hänsyn till de internationella relationerna ansågs det inte tillrådligt att främja mellan- statliga adoptioner till två personer av samma kön.