prop · GP0378 · 2002-01-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2001/02:78 gemenskaperna och deras medlemsstater och Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att godkänner om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och Arabrepubliken å den andra sidan. Syftet med associeringsavtalet är bl.a. att inom ramen för EG:s nya Medelhavspolitik bidra till stabilitet och en positiv ekonomisk och social utveckling i regionen. Avtalet innehåller bestämmelser om bl.a. politisk dialog, frihandel samt ekonomiskt och socialt samarbete. Genom avtalet inrättas vissa organ som skall övervaka avtalets tillämpning. Förslag till riksdagsbeslut .................................................................. Ärendet och dess beredning............................................................... Den ekonomiska utvecklingen i ............................ och EG:s handelsförbindelser med ......... Den svensk-egyptiska handeln.......................... Handeln mellan och ...................... Innehållet i avtalet.............................................................................. Fri rörlighet för varor .......................................................... Jordbruks- och fiskeriprodukter .......................................... Undantag och skyddsåtgärder ............................................. Etableringsrätt och tillhandahållande av tjänster............... Kapitalrörelser och andra ekonomiska bestämmelser ....... 4.11Konkurrerensbestämmelser och andra ekonomiska Dialog och samarbete om sociala frågor ........................... 4.14Samarbete i syfte att förhindra och kontrollera illegal invandring och andra konsulära frågor 4.15Kulturellt samarbete, audiovisuella medier 4.17Institutionella och allmänna bestämmelser samt Godkännande av avtalet................................................................... gemenskaperna och deras medlemsstater och ....... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att godkänner om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan och Arabrepubliken , å andra sidan, undertecknat i . 2 Ärendet och dess beredning I enlighet med beslut av Europeiska unionens råd inledde Europeiska kommissionen förhandlingar om ett nytt avtal mellan Europeiska gemenskaperna (EG) och deras medlemsstater å ena sidan och Arabrepubliken å den andra. Förhandlingarna fördes av kommissionen i samråd med medlemsstaterna. har deltagit aktivt i arbetet. Synpunkter har löpande inhämtats från de närmast berörda myndigheterna. Förhandlingarna avslutades och avtalet undertecknades . Innan avtalet kan träda i kraft skall det godkännas av de avtalsslutande parterna, i enlighet med varje avtalsslutande parts konstitutionella bestämmelser. Europa- mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och är ett blandat avtal. I avtalet är det Europeiska gemenskapen och europeiska stålgemenskapen (i avtalet kallade gemenskapen) som är avtalsparter å den ena sidan och Arabrepubliken å den andra sidan. Avtalet i svensk text fogas som bilaga till propositionen. 3.1Den ekonomiska utvecklingen i För att komma till rätta med strukturella problem, fattigdomsklyftor och arbetslöshet, inleddes en strikt ekonomisk reformpolitik i , där privatisering, handelsliberalisering, avreglering och en exportledd tillväxt gavs prioritet av statsledningen. Genomdrivandet av reformpolitiken har inte varit helt problemfri och har måst balanseras mot sociala hänsyn. Den ekonomiska utvecklingen i har dock förbättrats och den egyptiska ekonomin förefaller vara fortsatt stabil. har regeringen fortsatt genomföra ekonomiska reformer, dock i en långsammare takt . Den egyptiska ekonomin domineras ännu av landets traditionella inkomstkällor, såsom olja, gas, turism och intäkter genererade av . Ekonomin påverkas just nu av den globala ekonomiska nedgången, men framförallt av effekter av terrordåden i . Turistströmmen till och intäkterna genererade av har minskat kraftigt efter terrordåden och därmed har inflödet av utländskt kapital minskat högst påtagligt. har det egyptiska pundet devalverats med och har pundet fallit . De flesta ekonomiska indikatorerna för är relativt goda. 2001/02:78 Statsledningen har lyckats minska underskottet i de offentliga finanserna, från av BNP /av BNP /2001. Valutareserven är stabil och inflationen har gått ned från 2000. Utlandsskulden har minskat till miljarder, vilket motsvarar av BNP. Den ekonomiska tillväxten, som var god, har enligt de officiella siffrorna minskat till /2001, vilket även bör ställas mot den relativt höga befolkningstillväxten, ca. Oberoende analytiker bedömer att arbetslösheten uppgår till . var tidigare GATT-medlem och är medlem av WTO. av handelsutbyte sker med andra WTO-medlemmar. Den interregionala handeln är av liten omfattning, nästan försumbar. 3.2Sveriges och EG:s handelsförbindelser med 3.2.1 Den svensk-egyptiska handeln Handelsförbindelserna mellan och är goda med en betydande handelspotential. är näst efter största marknad på den afrikanska kontinenten. Flera svenska företag finns etablerade genom dotterbolag, joint eller agenter. har haft ett handelsöverskott i handeln med . uppgick vår export till respektive . uppgick den svenska importen från till respektive . Den svenska exporten består främst av trä- och pappersvaror, telekommunikations- och energiutrustning samt industrivaror och lastvagnar. Särskilt exporten av varor från mobiltelefonisektorn har tilltagit . Importen till från består i huvudsak av olja och gas samt till en mindre del av livsmedel, frukt och grönsaker samt textilier och lädervaror. 3.2.2 Handeln mellan och EG är största handelspartner både vad gäller export och import. av exporten går till EG och av importen kommer från EG. Inom EG är , , och viktigaste handelspartners. Gemenskapen har haft ett handelsöverskott i handeln med . Exporten från EG till uppgick till , medan den egyptiska exporten till EG uppgick till Prop. 2001/02:78 knappt hälften, . Den egyptiska importen består i huvudsak av maskiner, transportutrustning, livsmedel, järn- och stålvaror samt kemiska produkter. De viktigaste egyptiska exportvarorna är olja, gas, livsmedel, textilier och kläder. har haft den starkaste ekonomiska utvecklingen i regionen. EG:s handelspolitik mot länderna kring har länge baserats på en kombination av associerings- och frihandelsavtal samt samarbetsavtal med ensidiga handelspreferenser. Riktlinjerna för Medelhavspolitiken har återkommande presenterats i särskilda program. Dessa har innehållit tre viktiga moment: upprättande av institutioner för politiskt samarbete, handelsförmåner samt särskilda protokoll för tekniskt och ekonomiskt samarbete som återkommande förnyats. Inom ramen för dessa protokoll har ramkrediter och biståndsmedel angivits. presenterade kommissionen riktlinjer för en ny fördjupad Medelhavsstrategi, vilka godkändes vid i . Strategin antogs av Europeiska unionens råd . Medelhavsstrategin syftar till samarbete som skall stärka fred och säkerhet samt politisk och social stabilitet i och i . De föreslagna åtgärderna skall bidra till en balanserad relation och en ökad integration mellan länderna i regionen. Strategin vilar på tre pelare. Den första pelaren utgörs av nya former för en fördjupad politisk dialog som grundas på respekten för demokrati och mänskliga rättigheter. Den andra utgörs av ett särskilt frihandelsområde som skall kombineras med ökat finansiellt bistånd och den tredje av samarbete på det sociala och kulturella planet. Det euromediterrena frihandelsområdet skall vara utbyggt och baseras på bilaterala avtal slutna mellan EG och följande medelhavsländer/områden: , , , , , , , , , , och de samt inbördes mellan dessa. Förutom frihandelsfrågor rymmer avtalet frågor om EG-bistånd för modernisering av ekonomier samt bekämpandet av terrorism, organiserad brottslighet, och av narkotikasmuggling m.m. Bland annat nämns vikten av ökade utländska investeringar i finansiellt bistånd för att underlätta liberaliseringen av de berörda ländernas ekonomier och sociala utveckling. Som delmål på vägen mot etablerandet av frihandelsområdet ses bl.a. slutandet av associeringsavtal med de icke-europeiska länderna runt . har Europa-Medelhavsavtal slutits med (se prop. 1995/96:34, bet. 1995/06:UU10, rskr. 1995/96:48) (se prop. 1995/96:185), (se prop. 1995/96:195), och (se 1998/ 99:57) och Palestinska myndigheten (interimsavtal) rskr. 2001/02:78 1997/98:74. 4 Innehållet i avtalet Genom upprättas en associering mellan gemenskaperna och deras medlemmar och . Avtalet omfattar 92 artiklar indelade i åtta avdelningar med följande rubriker: politisk dialog (I), fri rörlighet för varor (II), etableringsrätt och tillhandahållande av tjänster (III), kapitalrörelser och andra ekonomiska bestämmelser (IV), ekonomiskt samarbete (V), dialog och samarbete om sociala frågor (VI), finansiellt samarbete (VII) och institutionella och allmänna bestämmelser samt slutbestämmelser (VIII). Avtalet omfattar även sex bilagor och fem protokoll. Bilagorna, protokollen samt slutakten utgör en integrerad del av avtalet. I slutakten återfinns parternas deklarationer. I avtalets ingress hänvisas bl.a. till de traditionella banden mellan parterna och önskan om att stärka dessa och upprätthålla bestående förbindelser grundade på partnerskap och ömsesidighet. Vidare erinras om den betydelse som parterna fäster vid principerna i , om de skillnader som finns i ekonomisk och social utveckling mellan och gemenskapen och behovet av att förstärka den ekonomiska och sociala utvecklingen i . beaktar gemenskapens och frihandelssträvan och de rättigheter och skyldigheter som följer av bl.a. frihandelsavtal i enlighet med (). Artiklarna 1 och 2 En associering upprättas mellan och EG med syfte att skapa en lämplig ram för en politisk dialog, att gradvis liberalisera handeln med varor, tjänster och kapital, att främja ekonomiska och sociala utveckling liksom de ekonomiska och sociala förbindelserna mellan parterna, att uppmuntra till regionalt samarbete och främja samarbete på andra områden av gemensamt intresse. En viktig beståndsdel av avtalet är respekten för demokratiska principer och mänskliga rättigheter. Artiklarna 3 och 4 Genom avtalet etableras en regelbunden politisk dialog mellan parterna som skall behandla alla frågor av gemensamt intresse. Dialogen skall stärka förbindelserna, utveckla ett partnerskap och öka den ömsesidiga förståelsen och solidariteten, göra det möjligt att beakta varandras intressen och arbeta för att konsolidera säkerheten och stabiliteten i . Dialogen skall föras på ministernivå, på högre tjänstemannanivå, genom utnyttjande av alla diplomatiska kanaler och genom alla andra medel som kan bidra till att befästa, utveckla och intensifiera denna dialog. En politisk dialog skall föras mellan och . 4.4Fri rörlighet för varor Ett frihandelsområde skall gradvis upprättas på högst . Industriprodukter med ursprung i får importeras till gemenskapen utan tull eller avgifter med motsvarande verkan och utan kvantitativa begränsningar eller åtgärder med motsvarande verkan. skall från avtalets ikraftträdande gradvis avskaffa importtullar och avgifter med motsvarande verkan för produkter i bilaga II, III, IV och V med ursprung i gemenskapen enligt i avtalet överenskomna tidsplaner. Tullar och avgifter med motsvarande verkan som tillämpas på import till av produkter med ursprung i gemenskapen, med undantag för produkterna i bil II, III, IV och V, skall avskaffas enligt relevant tidsplan på grundval av beslut av associeringskommittén. Avtalet ger möjlighet att begära översyn av tidsplanen vid allvarliga svårigheter för en viss produkt. Översynen skall ske genom ömsesidig överenskommelse med associeringskommittén, förutsatt att den tidsplan för vilken översynen har begärts inte får förlängas utöver den maximala övergångsperioden för produkten. Ett upphävande av tidsplanen får dock inte överstiga . Avtalet ger vidare möjlighet att vidta undantagsåtgärder i form av höjda eller återinförda tullar. Detta gäller endast nyetablerade industrier eller vissa sektorer som står inför betydande svårigheter, särskilt om dessa medför sociala problem. De tullar som införs får inte vara högre än av värdet. De skall bevara en förmån för gemenskapen och får inte täcka av värdet av den totala importen av industriprodukter från gemenskapen för vilket statistik finns tillgänglig. Dessa tullar får tillämpas för en produkt i högst , och längst med vissa undantag till övergångsperiodens slut och får inte införas efter det att tullar, kvantitativa restriktioner o.d. har avskaffats för en produkt. Handelsutbytet med jordbruks- och fiskeriprodukter skall gradvis liberaliseras med avseende på produkter av intresse för båda parter. Bestämmelser för handeln med dessa produkter återfinns i protokollen 1 Parterna skall fr o m det tredje året som avtalet genomförs undersöka situationen för att fastställa liberaliseringar som skall gälla fr o m det fjärde året. skall dessutom undersöka möjligheterna till att bevilja ytterligare koncessioner. skall också samråda om tillämpningen såvida särskilda regler eller ändringar betingade av endera partens jordbrukspolitik skulle behöva införas. Enligt de gemensamma bestämmelserna i avtalet får inga kvantitativa restriktioner införas och existerande restriktioner skall avskaffas vid avtalets ikraftträdande. Varken tullar eller avgifter med motsvarande verkan eller kvantitativa begränsningar eller åtgärder med motsvarande verkan skall tillämpas på export mellan parterna. Vid import mellan parterna skall de bundna tullsatserna inom ramen för WTO eller den lägre tullsats som gällde tillämpas. Nya tullar på import eller export, eller avgifter med motsvarande verkan får inte införas, och de som redan tillämpas får inte höjas, såvida det inte anges i avtalet. Produkter som importeras från får inte ges en mer gynnsam behandling än vad som tillämpas mellan medlemsstaterna. Inga åtgärder av intern fiskal karaktär får vidtas om det innebär att varor med ursprung i den ena partens område diskrimineras i förhållande till likadana varor från den andra parten. Upprätthållandet eller upprättandet av tullunioner, frihandelsområden eller ordningar för gränshandel hindras inte av avtalet, så länge de inte ändrar den handelsordning som har fastställts i avtalet. Vid dumpning kan lämpliga åtgärder vidtas i enlighet med artikel VI i , samt och intern lagstiftnings tillämpningar härav. om subventioner och utjämningsåtgärder mellan parterna tillämpas liksom artikel XIX i 1994 och om skyddsåtgärder. Beträffande skyddsåtgärder skall information lämnas i förväg till associeringskommittén för undersökning och samråd och för Prop. 2001/02:78 att finna en gemensam lösning. Parterna får också vidta skyddsåtgärder om en vara som exporteras riskerar att vidareexporteras till ett land gentemot vilket den part som ursprungligen exporterat varan har exportbegränsningar eller om det exporterande landet riskerar allvarlig brist av varan. Avtalet hindrar inte heller parterna från att tillämpa förbud eller restriktioner som motiveras bl.a. av hänsyn till allmän moral, ordning och säkerhet, skydd för människors och djurs hälsa och liv, bevarande av växter, skydd för vissa nationella kulturella tillgångar samt skydd för immateriella rättigheter. Artikel 27 och 28 De ursprungsregler som gäller finns i protokoll 4. För klassificering av varor som importeras till gemenskapen används den kombinerade nomenklaturen, medan varor som importeras till klassificeras enligt den egyptiska tulltaxan. 4.9Etableringsrätt och tillhandahållande av tjänster Avtalet omfattar parternas åtaganden enligt allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS), särskilt beträffande åtagandet att bevilja varandra behandling som mest gynnad nation i handeln med tjänster. Parterna kommer att överväga att utvidga avtalets räckvidd till att omfatta etableringsrätt för en parts företag på den andres territorium och liberalisering av tjänster från en parts företag till andra partens konsumenter, varvid associeringsrådet skall lämna rekommendationer. skall vidare granska parternas åtagande enligt GATS senast efter det att avtalet trätt i kraft. 4.10Kapitalrörelser och andra ekonomiska bestämmelser Löpande betalningar som avser löpande bytesbalanstransaktioner och som sker i fullt konvertibel valuta skall tillåtas. Likaså garanteras fri rörlighet för kapital till direktinvesteringar i företag och avveckling eller repatriering av sådana investeringar, liksom eventuella vinster därav. Avtalet siktar mot att parterna i samråd skall underlätta den fria rörligheten för kapital och att uppnå fullständig liberalisering när villkoren härför har uppfyllts. Skyddsåtgärder för löpande transaktioner får dock vidtas, i enlighet med de villkor som fastställts inom ramarna för och artiklarna VIII och XIV i stadgarna för IMF, för en begränsad tidsperiod om någon av parterna har svårigheter eller allvarligt hotas av svårigheter med avseende på sin betalningsbalans. Gemenskapen eller Prop. 2001/02:78 skall underrätta den andra parten härom och så fort som möjligt överlämna en tidsplan för avskaffande av restriktionerna. 4.11Konkurrerensbestämmelser och andra ekonomiska bestämmelser Enligt avtalet är konkurrensbegränsande avtal, missbruk av en dominerande ställning och konkurrenssnedvridande offentliga stödåtgärder inte förenliga med avtalets funktion, om handeln mellan gemenskapen och kan påverkas. Bestämmelserna om konkurrenssnedvridning skall dock inte tillämpas på de jordbruksprodukter som avses i avdelning II kapitel 2, för vilka WTO- avtalet om jordbruk, subventioner och utjämningsåtgärder istället skall tillämpas. skall anta nödvändiga tillämpningsföreskrifter efter avtalets ikraftträdande. Möjligheter till insyn på områden för offentligt stöd skall säkerställas, bl.a. genom årlig rapportering. Om förfaranden av någondera parten anses oförenliga med avtalets bestämmelser härvidlag får lämpliga åtgärder vidtas först efter samråd med associeringskommittén. efter avtalets ikraftträdande skall medlemsstaterna och gradvis ha anpassat samtliga statliga handelsmonopol så att deras verksamhet inte bedrivs på ett diskriminerande sätt. Efter den tidpunkten får inte heller offentliga företag eller företag med särskilda rättigheter vidta eller bibehålla åtgärder som stör handeln mellan parterna. Ett effektivt skydd för immateriella rättigheter i enlighet med rådande internationella normer skall säkerställas. Tillämpningen kommer att ses över regelbundet och om svårigheter uppstår på området för immateriella rättigheter, som påverkar villkoren för handeln, skall samråd äga rum för att få till stånd en gemensam lösning. Vad gäller den offentliga upphandlingen är målsättningen att den gradvis skall liberaliseras. Artiklarna 39 - 61 Avtalet syftar till att utöka det ekonomiska samarbetet till ömsesidig nytta och till att åstadkomma harmoniska ekonomiska förbindelser mellan parterna, genom att gradvis liberalisera handeln med varor, tjänster och kapital, samt genom stöd till egna insatser för att nå en hållbar ekonomisk och social utveckling. Samarbetet skall särskilt inriktas dels på sektorer som lider av svårigheter eller är utsatta i liberaliseringsprocessen, dessutom på sektorer som kan underlätta ett närmande mellan parternas ekonomier och som skapar tillväxt och sysselsättning. Det skall också uppmuntra den ekonomiska integrationen mellan partnerländerna i EU:s Medelhavssamarbete och uppmuntra till Som ett väsentligt inslag i samarbetet skall dessutom Prop. 2001/02:78 skydd av miljön och den ekologiska jämvikten ingå. bestå av bl.a. en regelbunden ekonomisk dialog mellan parterna, utbyte av information och idéer genom möten mellan tjänstemän och experter, rådgivning, expertutlåtanden och utbildning, genomförande av gemensamma åtgärder (t. ex. seminarier), samt tekniskt, administrativt och juridiskt bistånd. De samarbetsområden som nämns i avtalet är: utbildning, vetenskapligt och tekniskt samarbete, miljö, industriellt samarbete, investeringar och främjande av investeringar, samarbete om standardisering, tillnärmning av lagstiftning, finansiella tjänster, jordbruk och fiske, transport, informationssamhälle och telekommunikation, energi, turism, samarbete i tullfrågor, samarbete på statistikområdet, penningtvätt, samarbete kring narkotikabekämpning, bekämpning av terrorism, regionalt samarbete samt konsumentskydd. 4.13Dialog och samarbete om sociala frågor I avtalet fästes stor vikt vid att arbetstagare som har lagligt tillstånd att arbeta på den andra statens territorium ges en rättvis behandling. Möjlighet finns att inleda diskussioner om ömsesidiga bilaterala avtal om arbetsvillkor och socialförsäkringsrättigheter för dessa arbetstagare, såvida en av avtalsparterna begär det. En regelbunden dialog skall upprättas rörande frågor av gemensamt intresse inom det sociala området. Dialogen skall särskilt syfta till att nå framsteg om rörlighet, lika behandling och social integration för dessa arbetstagare. Den skall särskilt behandla levnads- och arbetsvillkor för migrerande grupper, migration, illegal migration, åtgärder som främjar lika behandling av egyptiska medborgare och gemenskapsmedborgare, ömsesidig kunskap om kulturer och civilisationer, tolerans och avskaffande av diskriminering. Projekt och program inom följande områden skall befästa samarbetet inom det sociala området: minskning av migrationstrycket genom förbättrade levnadsvillkor, skapande av arbetstillfällen och inkomstskapande verksamhet, införande av utbildning i de områden från vilka invandrarna kommer, främjande av kvinnornas roll i den ekonomiska och sociala utvecklingen, stärkande och utvecklande av egyptiska program för familjeplanering och skydd av mödrar och barn, förbättring av det sociala trygghetssystemet, förbättring av sjuk- och hälsovård, förbättring av levnadsvillkoren i fattiga områden, genomförande och finansiering av utbytes- och fritidsprogram för egyptiska och europeiska ungdomar för att främja både ömsesidig kunskap om varandras kulturer och tolerans. skall, före utgången av efter avtalets ikraftträdande, inrätta en arbetsgrupp som skall sköta utvärdering av genomförandet. Samarbete i syfte att förhindra och kontrollera illegal invandring och andra konsulära frågor Avtalet skall förhindra och kontrollera illegal invandring. medlemsstaterna som samtycker till att återta sina medborgare som olovligt uppehåller sig på den andra avtalspartens territorium och utfäster sig att förse sina medborgare med lämpliga identitetshandlingar. Parterna skall efter avtalets ikraftträdande kunna inleda förhandlingar och ingå bilaterala avtal med varandra, om en av parterna så begär, för att fastställa skyldigheterna i samband med återtagande av medborgare. Avtalen skall kunna innefatta ordningar för återtagande av medborgare även i tredje land. kommer att ges lämpligt ekonomiskt och tekniskt bistånd för genomförandet av dessa avtal. skall undersöka andra möjliga gemensamma åtgärder för att förhindra och kontrollera illegal invandring och för att lösa andra konsulära frågor. 4.15 Kulturellt samarbete, audiovisuella medier och Avtalet syftar till att främja kulturellt samarbete på områden av gemensamt intresse och etablera en varaktig kulturdialog. Kultursamarbetet är inriktat på bevarande och restaurering av historiska arv och kulturarv, utbyte av konstutställningar, utbyte av artistgrupper, artister, skriftställare, intellektuella, kulturella evenemang, översättningar samt utbildning av personer inom kulturområdet. Samarbetet rörande audiovisuella medier skall syfta till bl.a. samproduktion och utbildning. Gemenskapens och medlemsstaternas befintliga kulturprogram och verksamheter bör kunna utökas till att omfatta . Parterna skall även främja kulturellt utbyte av kommersiell natur.