prop · GP03129 · 2002-03-19 00:00:00 — Regeringen har i budgetpropositionen för uttalat att polisen skall prioritera att utveckla sin förmåga att förebygga och bekämpa brott med rasistiska eller främlingsfientliga, antisemitiska och homofobiska I regleringsbrevet för gav regeringen som återrapporteringkrav att redovisa det brottsbekämpande arbete som Skr. 2001/02:129 har bedrivits när det gäller brott med rasistiska, främlingsfientliga, antisemitiska eller homofobiska inslag samt olaga diskriminering. skall också enligt regleringsbrevet för redovisa de åtgärder som vidtagits för att prioritera bekämpningen av sådan brottslighet. fick också som återrapporteringskrav att redovisa vilka åtgärder som har vidtagits i enlighet med polisorganisationens upprättade strategi för att se till att personalen och de studerande vid den polisiära grundutbildningen har god kunskap om såväl grunden för rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska yttringar som om situationen för de grupper som utsätts för sådana brott. Riksåklagaren fick motsvarande återrapporteringskrav i fråga om åklagar- organisationens åtgärder på området. Hos Riksåklagaren och vid alla åklagarmyndigheter finns en särskild funktion för samordning av insatserna mot brottslighet med rasistiska eller främlingsfientliga motiv. Justitiekanslern är särskild åklagare vid brott som begås i tryckta skrifter och andra medier som omfattas av tryckfrihetsförordningen respektive yttrandefrihetsgrundlagen, exempelvis CD-skivor och videogram. Justitiekanslern rapporterar särskilt om vilka åtgärder han vidtagit med anledning av anmälningar som gjorts om rasistisk brottslighet. De höga krav som ställs på polisen präglar också rekryteringen av studenter till och innehållet i utbildningen. Den nya polisutbildningen fäster större avseende än tidigare vid etiska och värdemässiga frågor och genom att fokusera på etikfrågor i polisrollen redan under den första terminen har värderingsfrågornas betydelse stärkts. fick i regleringsbrevet för i uppdrag att säkerställa att personalen inom kriminalvården har kunskap om grunden för brott med rasistiska, främlingsfientliga och homofobiska inslag och om situationen för de grupper som utsätts för dem. fick i uppdrag att utforma en strategi för att motverka rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska tendenser hos de intagna. Frågorna har följts upp i regleringsbrevet för , enligt vilket skall redovisa de insatser som vidtagits på området. Även fick i regleringsbrevet för i uppdrag att upprätta en strategi för att se till att personalen har god kunskap om såväl grunden för rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska yttringar som om de situationer för de grupper som utsätts för sådana brott. I regleringsbreven för och har fått i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som vidtagits i enlighet med den upprättade strategin. I sammanhanget kan nämnas att regeringen gav () i uppdrag att följa upp rättsväsendets insatser mot brottslighet med rasistiska, främlingsfientliga eller homofoba inslag samt olaga diskriminering. Uppdraget skall redovisas . Forum för Levande Historia Statsministern utlovade vid en partiledardebatt i 1997 att samtliga hem med barn i skolåldern skulle erbjudas information om vad som hände under , om den människosyn som låg bakom förintelsen av judarna. En bakomliggande faktor var en forskningsrapport som bl.a. undersökte elevers kunskaper om Förintelsen. Det växande våldet mot homosexuella samt det ökade antalet nynazistiska demonstrationer och konserter var andra faktorer. Initiativet utvecklades till informationssatsningen Levande historia, som syftade till att sprida kunskap om Förintelsen under samt att med utgångspunkt i Förintelsen skapa diskussion kring frågor om tolerans, demokrati, medmänsklighet och människors lika värde. Boken, om detta må ni berätta, som publicerades ger genom fakta, ögonvittnesskildringar, historiska dokument och ett rikt bildmaterial en bild av Förintelsen under . Boken erbjöds drygt 700 000 familjer med barn i . Regeringen har bistått med resurser till för att upp- rätta ett nationellt för forskning och undervisning om Förintelsen och folkmord. Regeringen har också givit medel till CEIFO) och BRÅ för att genomföra och slutföra en rad forskningsprojekt som rör nazism och rasism. Levande historias internationella samarbete kring Förintelsen började då en internationell konferens om utbildning och information om Förintelsen, The meeting on the Holocaust, arrangerades.Regeringen arrangerade ytterligare två konferenser, , 2000 respektive om kampen mot intolerans . inrättas en ny verksamhet, Forum för Levande historia. Med utgångspunkt i Förintelsen skall verksamheten syfta till att stärka människors vilja att aktivt verka för alla människors lika värde och främja arbete med, diskussion om och reflexion över demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter i samtiden utifrån historiska perspektiv, från Förintelsen och från svensk nutidshistoria. Verksamheten skall också, beroende på sammanhang, kunna knyta an till andra brott mot mänskligheten. Barn och ungdom är särskilt viktiga att nå vilket gör lärare men även andra vuxna i barns och ungdomars närmiljö till centrala målgrupper. 7.2.5 Vissa övriga åtgärder i den nationella handlingsplanen har på en rad sätt särskilt uppmärksammat offer för brott med rasistiska eller främlingsfientliga inslag. För att underlätta mötet med den svenska rättsprocessen för personer med utländsk bakgrund har tillsammans med Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) och bedrivit ett pilotprojekt med vittnesstödsutbildning riktad till personer med utländsk bakgrund. Vid fördelning av medel från Brottsofferfonden prioriteras Skr. 2001/02:129 1999 bl.a. projekt som rör brott med rasistiska inslag. prioriteras även brott med främlingsfientliga eller homofobiska inslag. har genomfört särskilda informationsinsatser för att öka antalet ansökningar som rör sådana projekt, bl.a. har riktade informationssatsningar till olika ideella organisationer, främst invandrarorganisationer, genomförts. har hållit ett antal seminarier om att möta offer för rasistiska eller främlingsfientliga brott samt om invandrares kontakter med det svenska rättsväsendet Många kommuner har känt en stor osäkerhet om vilka åtgärder som bör vidtas då problem med rasistiska och främlingsfientliga tendenser uppkommer på lokal nivå. Regeringen gav därför i uppdrag att tillsammans med utveckla en rådgivande och stödjande verksamhet för kommuner och andra som har behov av stöd i arbetet med att bekämpa rasism och främlingsfientlighet. En modell för sådan verksamhet har utvecklats tillsammans med bl.a. företrädare för kommuner. Modellen kommer att prövas i några pilotkommuner. För att det fortsatta arbetet mot rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering skall bli framgångsrikt bör erfarenheter och kunskaper som finns hos de människor som redan är engagerade på området tas tillvara. Regeringen har därför också uppdragit åt att etablera samråd och dialog med aktörer som är verksamma mot rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering. I en rapport redovisar verket förslag, synpunkter och idéer från ett 30-tal nyckelpersoner i olika frivilligorganisationer. Regeringen uppdrog vidare åt att bygga upp en nationell kunskapsbank om arbetet mot rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering. öppnar i samband med FN:s internationella dag mot rasism webbsidan mot rasism (). Den innehåller information bl.a. om olika metoder för och erfarenheter av arbete mot rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering samt kunskap om arbete inom olika samhällssektorer i och andra länder. ansvarar för genomförandet av den del av uppdrag som syftar till att stimulera åtgärder för att öka kunskapen bland personer som i sitt yrkesliv kommer i kontakt med offer för brott med rasistiska eller främlingsfientliga inslag. Arbetet genomförs i samverkan med , . Stöd till personer som vill lämna rasistiska och andra liknande grupperingar Framväxten av rasistiska och nazistiska grupperingar och det våld och de trakasserier som följt av det har resulterat i en av de allvarligaste utmaningar, som det svenska samhället ställts inför. motverka och förebygga sådana företeelser sker genom en rad olika Skr. 2001/02:129 insatser och inom olika delar av samhället. Regeringen har stött projektet , som syftar till att utveckla och sprida varaktiga strategier för att bistå ungdomar som vill lämna rasistiska och andra liknande grupperingar. gav regeringen i uppdrag att följa upp och utvärdera Exits verksamhet. BRÅ redovisade sitt uppdrag . BRÅ bedömer att Exit bedrivit en framgångsrik och ganska omfattande verksamhet, som dock också har vissa brister. tillsatte regeringen en särskild arbetsgrupp med uppgift att utarbeta ett förslag till hur det fortsatta arbetet med att bistå avhoppare kan bedrivas, utvecklas och finansieras. Arbetsgruppen lade fram sin rapport . Förslaget innebär bl.a. att staten i ett uppbyggnadsskede och under vissa villkor bör bidra ekonomiskt till lokalt eller regionalt förankrad verksamhet för avhoppare. Ett sådant villkor bör vara delfinansiering som uppgår till minst lika stort belopp som det statliga bidraget. För att pågående verksamhet för avhoppare skall ges möjligheter att fortsätta föreslås undantag från vissa av dessa villkor. Regeringen beslöt att bidra med tillsammans till projektet , och Föreningen revansch, , för deras verksamhet för avhoppare. avser regeringen att avsätta ur Allmänna arvsfonden för att utveckla ungdomsföreningars lokala arbete mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. har 30 lokala projekt, med spridning i hela landet, beviljats totalt . Regeringen har utsett 100 ungdomsambassadörer i åldrarna 15 för att i sina respektive skolor och föreningar verka som goda förebilder i sin vardag. 7.2.6 Förstärkning och översyn av det antirasistiska arbetet Det antirasistiska arbetet skall enligt vårpropositionen 2001 förstärkas, och för detta ändamål har beräknats. har tilldelats ansvaret för att genomföra förstärkningen av det antirasistiska arbetet . Regeringen anger i budgetpropositionen för att det finns skäl att se över formerna för och organisationen av hur det antirasistiska arbetet kan bedrivas bäst . Ett syfte med en översyn är att se över om det antirasistiska arbetet Skr. 2001/02:129 behöver renodlas för att på ett bättre sätt kunna tillgodose de olika angelägna behov som finns. Det gäller exempelvis forskning och kunskapsuppbyggnad, utbildning och kunskapsspridning, dokumentation inte minst av den verksamhet som pågår på Internet, metodutveckling, behovet av spetskompetens när det gäller extremistiska grupperingars ideologi, utbredning och aktivitet, att skapa bättre förutsättningar för samordning och samverkan frivilligorganisationer emellan, att driva projekt med inriktning på opinionsbildning och massmedier eller ansvara för att följa utvecklingen i samhället i fråga om bl.a. islamofobi och homofobi. Regeringen har därför beslutat att en särskild arbetsgrupp skall tillsättas för att utarbeta ett förslag till hur det framtida antirasistiska arbetet skall utformas och bedrivas. Arbetet skall avse åtgärder mot rasism, främlingsfientlighet och homofobi samt andra former av antidemokratiska yttringar som t.ex. nazism, antisemitism, islamofobi eller antiziganism. Arbetsgruppen skall avrapportera sitt uppdrag . 8Kvinnors och mäns lika rättigheter och möjligheter Regeringens bedömning: Regeringen avser att öka ansträngningarna för att uppnå jämställdhetspolitikens mål om lika rättigheter och möj- ligheter för kvinnor och män med utländsk bakgrund. Nya vägar och metoder för att nå målen bör utvecklas. Arbetet för ökad jämställdhet skall lyftas fram som ett prioriterat insatsområde när beslut om verk- samhetsbidrag till organisationer som bildats på etnisk grund skall fattas för . Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom livets alla områden. Detta gäller alla kvinnor och män, oberoende av bakgrund och härkomst. Där- med är jämställdhet en del av integrationspolitiken och utgör ett integra- tionspolitiskt delmål. Det övergripande jämställdhetsmålet innebär en jämn fördelning av makt och inflytande, samma möjligheter till ekonomiskt oberoende och lika villkor och förutsättningar. Det innebär lika tillgång till utbildning och till utveckling av personliga intressen. Det betyder delat ansvar för hem och barn och frihet från könsrelaterat våld. Det betyder också lika möjligheter i fråga om företagande, arbete och arbetsvillkor. Jämställdhetsperspektivet måste införlivas i alla led av integrations- arbetet. Det handlar om samhällets skyldighet att tillförsäkra kvinnor och män samma möjligheter och förutsättningar att integreras i det svenska samhället genom exempelvis utbildning och arbete. I den integrationspolitiska propositionen konstaterades att skillnaderna i villkor i vissa avseenden är större mellan kvinnor och män med ut- ländsk bakgrund än mellan kvinnor och män med svensk bakgrund. gäller exempelvis deltagande på arbetsmarknaden, utbildning och val- Skr. 2001/02:129 deltagande. är spännvidden inom gruppen kvinnor respektive gruppen män med utländsk härkomst mycket stor. Större kraft måste läggas på arbetet med att utjämna skillnader i villkor mellan kvinnor och män i strävan mot jämställdhetsmålen. Det innebär bland annat att i integrationsarbetet och i de offentliga insatserna med- vetet utgå från kvinnors och mäns livsvillkor och förutsättningar. Detta kräver kunskapsuppbyggnad hos samhällets offentliga institutioner, kon- tinuerlig bevakning av utvecklingen på området ur ett jämställdhets- perspektiv samt utveckling och tillämpning av metoder som grundas på ett medvetet jämställdhetsperspektiv. 8.1Insatser för jämställdhet i integrationsprocessen Regeringens bedömning: Kvinnors och flickors rätt till frihet måste stärkas. Regeringen avser att se över brister i kvinnors och flickors skydd och myndigheternas ansvar måste göras tydligare. har prioriterat projekt som syftar till jämställdhet mellan könen, ökade kunskaper om det svenska samhället och förbättrade kunskaper om barns och ungdomars villkor. Under peri- oden till 2001 beviljade verket ca till sådana projekt. Även skall projekt med denna inriktning priori- teras. I regleringsbrevet för anger regeringen att av projektmedel skall avse projekt som rör jämställdhet mellan könen och som syftar till att förbättra livsvillkoren för flickor i utsatta situationer. har beslutat att skall användas inom detta område. Flera invandrarorganisationer har genomfört projekt om kvinnors hälsa och villkor med stöd från bl.a. och . Diskussioner om barnuppfostran och om pojkars och flickors rättigheter har utgjort viktiga inslag i projekten. har ca från anslaget Särskilda jämställdhetsåtgärder satsats på olika projekt som riktar sig till kvinnor och flickor med invandrarbakgrund. avsatte regeringen för för att stödja projekt som belyser problemställningar ur ett jämställdhets- och integrationsperspektiv och stödjer utsatta flickor i patriarkala familjer. Nationellt råd för kvinnofrid kommer att samråda med organisationer för invandrarkvinnor. Projekten beräknas komma i gång . Nationellt Råd för Kvinnofrid inrättade regeringen för Kvinnofrid. ett rådgivande organ för frågor som rör våld mot kvinnor. ett forum där regeringen kan utbyta erfarenheter och idéer med företrä- dare för organisationer och forskare som är engagerade i frågor som rör våld mot kvinnor. Rådet ska uppmärksamma problemområden som be- Bland de arbetsområden som rådet särskilt beaktar finns bl.a. våld mot invandrade kvinnor och insatser för män som misshandlar Åtgärder för barn och ungdomar Förskolan och skolan skall förmedla samhällets grundläggande värden; om människolivets okränkbarhet, om individens frihet och integritet, om alla människors lika värde, om jämställdhet mellan kvinnor och män och om solidaritet med svaga och utsatta. Regeringen har uppdragit åt att ta fram och sprida exempel på hur skolor och kommuner i samverkan med olika organisationer och myndigheter arbetar med jämställdhet och social och etnisk mångfald. Uppdraget skall redovisas . Pedagogiskt kvalificerade resurspersoner skall utbildas i jämställdhet Målet är att det skall finnas minst en sådan utbildad lärare eller pedagog i samtliga 289 kommuner . skall arbeta med jämställdhetsfrågorna i förskolan och skolan. innevarande år har avsatts för detta ändamål. nationella värdegrundscentrumen anlitas för uppdraget. Inom skolans område skall användas i arbetet med att förebygga och motverka kränkande behandling genom utbildningsin- satser främst riktade till flickor. har fått i uppdrag av regeringen att med medel ur Allmänna arvsfonden stödja projekt som syftar till att stärka flickors vill- Syftet är öka flickors delaktighet, uppmärksamma deras skilda vill- kor och vidareutveckla metoder för att nå flickor som vanligtvis inte deltar aktivt i organiserade kultur- och fritidsaktiviteter. 2001 avsattes ur Allmänna arvsfonden. avsikt är att avsätta totalt för ändamålet. initierade regeringen en tvåårig satsning som syftar till att utveckla ungdomars arbete med generationsövergripande frågor i för- Bland annat skall projekt som syftar till dialog över genera- tionsgränserna om värdegrundsfrågor kunna få stöd. ingen att avsätta ur Allmänna arvsfonden för ända- Projektmedlen fördelas av . 8.2 Familjer med patriarkala värderingar har situationen för flickor i familjer med starkt patriarkala värderingar debatterats i . Det finns flickor som av- bryter sin skolgång för att ingå äktenskap, flickor som lovas bort för äk- tenskap mot sin vilja och som tvingas att gifta sig. Somliga äktenskap Skr. 2001/02:129 ingås inte inför svensk myndighet och registreras därför inte. I vissa familjer tar sig kontrollen över flickornas tillvaro extrema ut- tryck; framför allt bröder och fäder tar på sig att kontrollera flickornas kyskhet. Flickorna står ofta helt utan stöd då den närmaste familjen eller släkten aktivt eller passivt stöder kontrollen av dem. De kan utsättas för hot och misshandel eller till och med mord när de framhärdar med att leva ett liv som liknar andra unga kvinnors och som går emot familjens värderingar. Integrations och jämställdhetspolitiken är en viktig nyckel i arbetet med att motverka förekomsten av denna typ av förtryck i . Men insatserna berör också frågor inom områden som t.ex. rättsväsende, socialpolitik, utbildningspolitik och ungdomspolitik. Regeringens åtgärder är huvudsakligen inriktade på förebyggande ar- bete och förbättrat skydd för individen. Insatserna berör rättsväsen, socialtjänst och skola. har på regeringens uppdrag utarbetat rapporten oss tala om flickor (rapport 2000:16) om situationen för vissa särskilt ut- satta flickor. föreslår i rapporten ett antal åtgärder för att uppmärksamma och underlätta flickornas situa- tion. Parallellt med arbete studerade villkoren i allmänhet för flickor med utländsk bakgrund. I Rapport om flickor med annan etnisk och kulturell bakgrund () redovisade de erfarenheter som finns i organisationer och kom- muner av arbete för att stärka ställningen för flickor med annan etnisk och kulturell bakgrund. En av rapportens slutsatser är att arbetet med att synliggöra flickor med utländsk bakgrund bör ha sin utgångspunkt i ett generellt jämställdhetsperspektiv, där fokus måste flyttas från den en- skilda individen till det omgivande samhället. pekar också på behovet av ytterligare kunskap om uppväxtvillkoren för dessa flickor. I uppgifter ingår att ur ett integrationsperspektiv analysera tillståndet och utvecklingen i samhället. skall uppväxtvillkoren för barn och ungdomar med invandrarbakgrund särskilt belysas. Regeringen avser att uppdra åt att redovisa goda ex- empel och metoder för att förebygga konflikter mellan individen och fa- miljen där orsakerna kan vara patriarkala normer. Arbete för ökad jämställdhet bör lyftas fram som ett prioriterat insats- område vid beslut om verksamhetsbidrag till organi- sationer bildade på etnisk grund för . Samverkan med myndigheter och frivilligorganisationer m.fl. Statsråd från , , Socialdepar- tementet och samt jämställdhetsministern har genomfört kunskapsseminarier med företrädare för myndigheter, organi- sationer bildade på etnisk grund, andra frivilligorganisationer och exper- Diskussionen rörde huvudsakligen hur myndigheter och organisa- tioner skall kunna samarbeta för att förbättra situationen för flickorna och Ett seminarium med olika trossamfund planeras Som framgår i avsnitt 5.5.6 avser regeringen att ge för statsbidrag till trossamfund i uppdrag att fördjupa dialogen med trossamfunden kring frågor om kvinnors och barns rättigheter. Kraftsamling för lika rättigheter och möjligheter för kvinnor och män För att arbetet med familjer med patriarkala och traditionella värderingar skall konkretiseras och bedrivas på såväl statlig, regional och nivå har regeringen tagit ett samlat grepp med åtgärder inom en rad om- Bland flera åtgärder som presenterades av regeringen 2002 kan nämnas att har avsatts till skyddat boende för utsatta flickor i patriarkala familjer. Regeringen avser att i samarbete med länsstyrelserna i de tre storstadslänen finna en skyndsam lösning på frågan om behovet av jourbostäder särskilt avsedda för utsatta flickor. Vidare aviseras lagändringar så att den svenska lagens 18-årsgräns för äktenskap blir tillämplig även för utländska medborgare. kommer också att tillsätta en expertgrupp med uppdrag att ge förslag på åtgärder och arbetsmetoder som kan skydda och stödja utsatta flickor. Expertgruppen skall också ge förslag på åtgärder för att nå män och pojkar med starkt patriarkala värderingar. Behov av kunskap om utsatta flickor En generell slutsats från de diskussioner som har förts med företrädare för myndigheter och frivilligorganisationer om familjer med patriarkala värderingar, är att det finns behov av bättre kunskaper hos framför allt om familjer med patriarkala normsystem och vilka konse- kvenser det får för familjemedlemmarnas levnadsvillkor. per behöver även personal inom skolan, ungdomsmottagningar och andra institutioner som kan komma i kontakt med flickor som utsätts för våld eller hot om våld. Regeringen har avsatt medel för att framställa ett ut- bildningsmaterial som diskuterar dessa frågor. att göras tillgängligt på nätet. har fått i uppdrag att, utifrån befintlig lagstiftning och kunskap, utforma skriftlig information till i dess arbete för Denna information skall distribueras till alla berörda en- heter inom den kommunala . Regeringens arbete har framför allt tagit sikte på att förändra situationen för flickorna. Men för att uppnå en reell förändring måste även pojkars villkor uppmärksammas. Många pojkar fostras till bärare av traditionella uppfattningar om mäns och kvinnors roller i familjen och i samhället och tar på sig ett ansvar för sina systrars och andra kvinnliga Sannolikt har landsmän som väl känner det svenska sam- hället störst möjlighet att bedriva ett framgångsrikt attitydpåverkande Skolan, trossamfund och organisationer bildade på etnisk grund är också viktiga aktörer när det gäller att öka kunskaperna om det svenska samhället och de mänskliga rättigheterna. Inom vår befolkning ryms nu svenskar som har vitt skilda livserfaren- heter, värderingar och förhoppningar. Att nå uppslutning kring samhäl- lets grundläggande värderingar om mäns och kvinnors lika värde, om demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna är inte bara skolans, myndigheters eller frivilligorganisationers ansvar. nom ett kollektivt ansvar som även delas av de enskilda människor som tillsammans bildar vårt samhälle. Frågor av betydelse för den svenska integrationspolitiken återfinns i många olika sammanhang i det internationella samarbetet. I takt med ökad internationalisering, där medlemskap i den Europeiska unionen är av stor betydelse, blir kopplingen mellan internationella fora och inrikespolitiken starkare.