prop · GP03125d2 · 2002-03-06 00:00:00 — Man ska arbeta fram en stödmodell som gör att gruppen trots sitt funktionshinder ska få ett reellt inflytande i föreningens verksamhet internt som externt och utforma förslag till praktiska förändringar i stadgar m.m. Vidare ska man inom projektets ram undersöka behovet av mentorer och jourhavande kompis. Kontaktperson: , tel. Rådgivningscenter för anhöriga till drogberoende för år 3 av 3 Anhöriga till drogberoende är en stor grupp i samhället. De som far mest illa av de anhöriga är barnen. Barnen bär på skuld, skam och vrede. De kan även utveckla ett eget drogberoende. Projektets mål är att ge anhöriga stöd, hjälp och rådgivning för att de ska få bättre självkänsla och styrka att sätta gränser. Ge barn som lever i familjer med drogproblem hjälp, stöd och rådgivning så att de ska få insikt i sin situation och bli medvetna om att det inte är deras fel samt synliggöra anhörigas situation i familjer med drogproblem genom information och utbildning till olika målgrupper. Samarbetspartners är arbetsgivare, skolor, daghem, försäkringskassa, företagshälsovård, socialtjänst, vårdcentral och frivilligorganisationer, t.ex. kvinnojouren. Kontaktperson: , tel. Projektet (Alkoholfri uppväxt) för år 2 av 3 Organisationerna vill tillsammans ta initativ till ett brett förankrat arbete för en alkoholfri uppväxt. Målgrupperna är barn och ungdomar i idrotts- och IOGT-rörelserna, föräldrar samt barnens och ungdomarnas ledare Man vill utveckla en verktygslåda med mål att alla barn och ungdomar i idrottsrörelsen minst en gång ska ha fått möjlighet att arbeta med sina värderingar i alkoholfrågor, man vill arrangera nöjesupplevelser för ungdomar, sprida metoden med olika former av kontrakt (där man lovar att inte använda alkohol eller droger) till de som arbetar lokalt med barn i mellanstadiet, använda sig av vuxna förebilder, föräldrautbildningar samt ledarutbildningar. Kontaktperson: , tel. Multimediaproduktion om droger för barn Förbundet vill i samarbete med och () producera en cd-romskiva om droger för barn i åk 36. Att barnen kommer i kontakt med droger i tidig ålder är ett stort problem. Barn med stark självkänsla har lättare att stå emot grupptryck. Barn som tidigt lärt sig att argumen- tera mot droger har lättare att säga nej. Skivan är avsedd att bli ett hjälp- medel för lärare och andra vuxna som arbetar med barn, i första hand i En särskild lärarhandledning ska följa med skivan med förslag på värderingsövningar, diskussionsfrågor och faktakun- Skivan distribueras av , IOGT-NTOs junior- förbund och CAN. Syftet är att hitta modeller för hur man praktiskt kan arbeta med att förebygga det oönskade användandet av droger bland barn Kontaktperson: , tel. för år 2 av 3 Föreningen arbetar bl.a. med att underlätta integrationen av den somaliska invandrargruppen i det svenska samhället. Föreningen genomför ett projekt med syfte att sprida information och kunskap om Khat och övriga droger till somalier och andra invandrare samt göra riktade insatser för att hjälpa Khat-miss- brukande ungdomar i . Målgruppen är invandrarungdomar med afrikansk bakgrund. Projektets idé är att stärka det sociala nätverkets förmåga att upptäcka ett missbruk, samt skapa en effektiv handlingsplan kring varje individ. Projektet präglas av stor samverkan med andra föreningar och myndigheter där stadsdelsförvaltningens utgör ett viktigt inslag. söker föreningen stöd för det andra och för att efter projektets slut driva det vidare i den ordinarie verksamheten. En slutlig rapport, i form av referensmaterial, både på svenska och somaliska kommer att spridas till ungdomar och vuxna efter projektets slut. Kontaktperson: Warsame , tel. Projektet vyer för år 2 av 3 Föreningen har arbetat med att motverka missbruk och social utslagning bland romer i , främst i stadsdelen . arbetar föreningen dels med jourverksamhet och krishantering inom frivård, på anstalter och med övervakning, dels med förebyggande arbete i form av besök i skolor och hemmiljöer. har föreningen genomfört av ett treårigt projekt vars syfte är att öka förståelsen för och engagera romska barn och ungdomar i integrationsarbetet i det svenska samhället. Projektet görs i nära samarbete med föreningen , vars medlemmar är romer från det . Ett av projektets huvudmål är att arbeta förebyggande mot drogmissbruk. Några av de aktiviteter som kommer att genomföras är utflykter, seminarier och på läxläsnings-, körkortsteori- och studiehjälp. Kontaktperson: , tel. Projektet för år 1 av 2 i är ansluten till och bedriver omfattande friluftsverksamhet. Genom projektet vill föreningen introducera nya former av uteliv såsom klättring, grottforskning och kanotsafaris. I samband med verksamheterna ska deltagarna ges fördjupade kunskaper om droger och drogmissbruk. En viktig ingrediens i projektet är rekrytering av nya målgrupper såsom funktionshindrade och invandrade ungdomar. Föreningen vill även utveckla föräldradeltagandet i aktiviteterna. Kontaktperson: , tel. Baptist- och Missionskyrkas fritidsgårdsverksamhet Projektet för år 2 av 3 Baptist- och bedriver fritidsgårdsverksamhet i stadsdelarna . Som komplement till och utökning av verksamheten vill man i projektet utbilda ett antal ungdomar från lokala högstadieskolan till kompisguider. Utbildningen består bland annat av värderingsövningar samt information om våld, droger och rasism. Guiderna kommer dels att medverka till att utveckla verksamheten på fritidsgårdarna, dels att fungera som kontaktpersoner mellan fritidsgårdarna och skolan med dess elever. Projektet som bedrivs i samarbete med socialförvaltningen syftar till att öka ungdomsinflytandet i fritidsgårdarnas verksamhet samt till att skapa ett bestående samarbete mellan fritidsgårdarna, skolan och de kommunala förvaltningarna. jektet innefattar en ambitiös utvärderingsplan som genomförs av Institu- tionen för Arbetsvetenskap vid . Kontaktperson: , tel. är ett nationellt nätverk av föreningar som arbetar på liknande sätt mot droger. söker förbundet stöd för ett projekt vars syfte är att påverka attityder och beteenden bland barn och ungdomar för att höja debutåldern och minska nyrekryteringen avseende tobak, alkohol och narkotika med hjälp av förebilder som förebyggare. projektet är att mobilisera en imponerande bredd av välkända artister från musik, teater, TV och idrott som tar avstånd från droger genom ett upp- rop som kommer att publiceras i media och på utställningar och mässor. Ungdomar kommer även att göra en tidning och en almanacka med kända artisters smarta val som ska distribueras till de 30 000 ungdomar som är anslutna till förbundet samt göra en hemsida kallad Artistlistan. Kontaktperson: Slim , tel. Invandrare Mot Narkotika () i Ungdomsprojekt för social och fysisk utveckling och för integration för år 1 av 2 Invandrare mot Narkotika () i vill genom pro- jektet bygga ut sin ungdomsverksamhet i första hand i bostadsområdet Vivalla, men i förlängningen även i andra områden i staden. heten bedrivs i form av utbildningar samt sociala, kulturella och fritids- Verksamhet ordnas i särskilda grupper för tjejer och romska Aktiviteterna syftar både till att direkt informera ungdomarna om droger och att indirekt motverka missbruk genom ökad självkänsla och social gemenskap bland deltagarna. Kontaktperson: Axel , tel. i (AFASI) Projektet finns, visste ni det? för år 3 av 3 Föräldrar till barn med grav språkstörning eller afasi behöver informa- tion, kunskap och träffa andra föräldrar i samma situation. därför bygga upp nätverk med logopeder och föräldrar som förutom att utbyta erfarenheter ska kunna påverka resurserna vid förskola-skola genom information om funktionshindret. I projektet ligger också att undersöka interaktionen i samtal mellan barnen och deras föräldrar. Kontaktperson: , tel. för år 1 av 3 i har utvecklat ett samarbete mellan skola, bo- stadsföretag, föreningar, kommun och myndigheter. inriktat sig på den sociala strukturen man finner i samhället, nämligen en hög andel boende med invandrarbakgrund men också familjer och en- samstående med barn med låg medelinkomst, social problematik och Man har funnit att det bland ensamstående kvinnor, utan ut- ländsk bakgrund, återfinns en saknad av sociala nätverk och naturliga Dessa kvinnor har svårt att bryta mönstret med allt djupare Målet för detta projekt är att nå minst 25 ensamstående kvinnor med barn, i huvudsak utan utländsk bakgrund, och att knyta dessa till fungerande nätverk. Kontaktperson: , tel. för år 1 av 3 Föreningen vill i detta projekt i samarbete med Föreningen i arbeta med att utveckla relationen mellan barn och föräldrar. Man vill bygga upp självkänslan hos barnen och verka brottspreventivt. De senaste årens undersökningar och rapporter kring frihetsberövades barn visar att det är en utsatt och bortglömd grupp barn. själva en egen relation till Föreningen och dess personal och vet att där finns en inblick i och förståelse för deras liv. Detta gör att de vågar ta emot stöd i sitt föräldraskap. Ett föräldraskap som kan se mycket olika ut alltifrån daglig omvårdnad till mer sporadisk kontakt med barn placerade i familjehem. Man vill verka för ett brett samarbete kring barnen med andra frivilligorganisationer och med myndigheter. ningen ska efter behov skapa aktiviteter för olika åldrar, flickor och Man strävar också att skapa kontakter med intagna med skiftande Kontaktperson: AnnChristine , tel. för år 1 av 2 Projektet är ett samarbetsprojekt tillsammans med i och har som mål att arbeta med barn vars föräldrar missbrukar alkohol Man vill försöka nå de familjer som har missbruks- problematik och därigenom kunna erbjuda deras barn en bra och funge- rande gruppverksamhet och på så sätt minska lidandet för de mest utsatta Syftet är också att få ämnet upp på dagordningen hos fler aktö- rer eftersom missbruk är så utbrett och ett av de största folkhälsoproble- men och så tabubelagt. Vid utvärderingar av andra gruppverk- samheter i landet har det visat sig att föräldrar som har en missbruks- problematik ofta känner stor oro för sina barn. har de känt att BUP/PBU inte varit rätt forum för deras barn men ofta varit det enda som står till buds. Den gruppverksamhet man tänker använda är av pedago- gisk karaktär och ingen terapi. Gruppen ska vara åldersammansatt. Kontaktperson: , tel. för år 2 av 3 Projektets mål är att uppmärksamma och stödja barn vars föräldrar av- tjänar straff inom kriminalvården. Man vill ha en barngruppsaktivitet, en anhöriggruppsaktivitet, annan stödverksamhet (t.ex. hjälp vid barnbesök på anstalt, stöd vid permissioner och att nå de som har den dagliga om- vårdnaden om barnet). Man vill också sprida kunskap genom endagskon- ferenser lokalt och centralt. Samarbete sker med lokalt och Kontaktperson: , tel. Utveckling av rådgivningsverksamhet till styvfamiljer för år 1 av 2 Föreningen är ett forum för styvmammor, men också mammor, pappor och andra vuxna som är delaktiga i skilsmässobarns liv. ca 55 000 barn av att deras föräldrar separerar. Många vuxna som inte har egna barn träffar en blivande partner som har barn från tidigare rela- Allt detta betyder att de människor som behöver söka råd och hjälp för frågor kring sin familjesituation är betydligt fler än man Föreningen vill pröva att vidareutveckla sin rådgivningsverksamhet via hemsida, dels genom ökad bemanning, dels genom handledning/ kon- sultation till experter och speciellt sakkunniga inom styvfamiljsfrågor. Man vill också satsa på vidareutbildning via nätet kompletterat med seminarier bl.a. kring rådgivningsmetodik för en kärntrupp inom före- Kontaktperson: , tel. Föräldraskolan Mor och Far för år 2 av 2 i ska tillsammans med kommun, Studiefrämjandet och i genomföra ett projekt kallat och Far. Bakgrunden till projektet är tanken att demokratin börjar i familjen och där läggs grunden till ett demokratiskt samhälle. Man vill bygga upp en föräldraskola där man tänker bedriva teoretiska och praktiska cirkelstudier, ha diskussionskvällar, konferenser och seminarier om föräldraskap. Förhoppningen är att föräldraskolan ska resultera i ett livslångt återkommande vardagslärande. Målgruppen är till en början långtidsarbetslösa och/eller sjukskrivna samt bidragsberoende kvinnor, både svenska och invandrarkvinnor. De blivande cirkelledarna ska rekryteras bland dessa kvinnor som får utbildning för att tillsammans med projektansvariga organisera och genomföra cirklarna samt andra aktiviteter. Kontaktperson: , tel. Källan bedriver psykopedagogisk gruppverksamhet för barn och föräldrar i familjer där någon av föräldrarna är psykiskt sjuk. Man har haft barngrupper och föräldragrupper . Man vill nu utbilda olika yrkesgrupper som kommer i kontakt med familjer där någon förälder är psykiskt sjuk för att öka kunskapen hur man kan bemöta dessa familjemedlemmar och därigenom förbättra rutiner i den egna organisationen. Yrkesgrupper som kan komma ifråga finns bl.a. inom socialtjänst, skola, barnomsorg, polis, familjehem samt olika frivilligorganisationer. En referensgrupp kommer att knytas till projektet med representanter bl.a. från och . Kontaktperson: , tel. för år 3 av 3 Föreningen har sett och reagerat på utvecklingen inom skola, barnomsorg och social välfärd. Andelen barn som uppvisar skador p.g.a. sin uppväxt ökar vilket är oroande. generation efter generation med bristfälligt tillgodoseende av barns be- Föreningen vill med sin modell försöka skapa ett förebyggande syn- sätt inom kommunerna som ger både en bättre ekonomi och ett Urvalet av mammor sker tillsammans med BVC, AF och i kommunen (fem kommuner i : , , , och ). Grunden för projektet är tanken att inom varje mamma finns en önskan att kunna ge kärlek och kunskap till sitt barn. Man vill bl.a. visa på svårigheter och möjligheter i föräldra- rollen, hjälpa mammorna att sätta gränser och hålla dem, plocka fram mammornas egna resurser och skapa förtroende för myndighetspersoner. Kontaktperson: , tel. för år 1 av 3 Föreningen vill genom att ha en barnsamordnare som knyts till (ett samverkansprojekt mot kvinnovåld i ) utveckla specifika ar- betsmetoder för individuellt stödarbete och gruppverksamheter som finns inom befintliga verksamheter. Man vill synliggöra barn och ungdomar med erfarenhet av våld i familjen och öka kunskapen om våldsproblema- tikens effekter på barn och ungdomar. Handledning kommer att ske genom och dokumentation ska göras konti- Efter projekttidens slut räknar man med att barnsamordnaren kommer att finansieras av samverkande kommuner och myndigheter. Kontaktperson: , tel. för år 2 av 3 Målgruppen för projektet är förskolebarn och lågstadiebarn med föräld- Samarbete ska ske med personer som arbetar i området samt daghem, skola, kyrka, parklek och BVC. Syftet med projektet är att bygga upp en verksamhet som på olika sätt hjälper och stöttar föräldrar så att de kan känna trygghet, stolthet och glädje i sitt föräldraskap. erliga grupper med kurdiska mammor samt promenad-samtalsgupp med Kontaktperson: , tel. Projektet mammor med barn som inte har någon eller då- lig kontakt med sina pappor för år 3 av 3 Föreningen arbetar med ett projekt för att skapa ett nätverk för ensam- Tanken är att mammorna ska kunna samlas i grupper och kunna avlasta varandra. Man ska kunna skapa en tillfredsställande fritid tillsammans med barnen. Eftersom många av barnen sällan träffar män ska man kunna göra aktiviteter med deltagare i projekten byggarna och Lugna gatan för att kunna få positiva manliga förebilder. Kontaktperson: , tel. Projektet föräldrar för år 1 av 2 Föräldrar till barn med särskilda behov/funktionshinder som DAMP, ADHD och närliggande diagnoser lever i en pressad situation. Många känner sig starkt ifrågasatta som föräldrar och kötiden till utredning av neuropsykiatriska funktionshinder är ofta lång. Med detta projekt vill Studiefrämjandet i län genom föräldragrupper enligt studiecirkelpedagogiken ta del av varandras erfarenheter och kunskaper. Projektidén är förankrad hos Läns Landstings utredningsenhet 512-årsmot- tagningen samt hos den lokala föräldraföreningen . Kontaktperson: , tel. Projektet ledar- och föräldraskap i utveckling för år 2 av 3 Det finns ett allt större behov av att arbeta brett runt barnfrågor och ha en samsyn runt barnen. Man har under första projektåret startat ett nätverksprojekt mellan hem, MVC, BVC, skola, utbildning m.fl. som drivs av Studiefrämjandet NV i samarbete med , i och kommunförbundet i . Målet är att stödja, stimulera och förstärka föräldrarollen och skapa förutsättningar för ökat ansvarstagande och inflytande i samhället. Man fortsätter arbetet med nätverksträffar för föräldrar. Kontaktperson: , tel. Projektet och utbildning för år 1 av 2 I har startats ett familjecentrum i samarbete mellan landsting och kommun. Målsättningen är bl.a. att främja hälsa och utveckling samt att stärka det sociala nätverket runt barnet. Familjecentrum genomför en grundläggande föräldrautbildning under graviditeten men någon organiserad fortsättning efter man fått barn finns inte. Studiefrämjandet vill i samarbete med familjecentrum i och Hälsocentral i skapa ett kontaktnät för föräldar för att stödja, stimulera och fortbilda föräldrarna, integrera invandrarföräldrar med övriga föräldrar, skapa blandade grupper men också några pappagrupper. Kontaktperson: , tel. Projektet vara förälder för år 2 av 2 Man arbetar med dialogpedagogik i studiecirkelform som föräldrautbildning. Ledarna för cirklarna är föräldrar som utbildats för uppgiften. Kontaktperson: , tel. bedriver verksamhet i Håstensområdet, ett invandrartätt bostadsområde i . Man har aktiviteter för barn bl.a. med läxläsningsstöd. Tillsammans med har man haft två tjejgrupper för invandrarbarn. Utifrån dessa verksamheter har man sett att resultaten skulle bli ännu bättre om man fick med föräldrarna i processen. Projektet ska utveckla verksamheten vidare för att, genom att ta med familjen, skapa en bättre framtid för barnen. Man vill bl.a. starta killgrupper för invandrarbarn och bjuda in papporna för att samtala om papparollen. Kontaktperson: , tel. för år 2 av 2 Att var förälder är svårt nog för vanliga svenskar. Ännu svårare kan det vara för invandrarföräldrar som möter en ungdomskultur där värderingar och livsstil utgör ett hot mot den egna kodex man försöker upprätthålla och lojalitetskonflikter kan uppstå. För att bryta denna problematik vill föreningen försöka bryta barriärer och motverka främlingsskap genom den levande dialogen som medel. Målgruppen är i första hand föräldrar och barn i bostadsområdet , . Därefter planeras projektet nå andra invandrartäta bostadsområden i . Kontaktperson: , tel. Verksamhet för unga mammor i för år 2 av 2 föder ett hundratal tjejer i åldern barn i . Omgivningens beredskap att stötta de unga mammorna är ofta mycket begränsad. Endast få barnmorskor, barnsjuksköterskor och lärare har erfarenhet av arbete med tonårsmödrar. av de unga mammorna är ensamstående eller lever i flergenerations- boende med sina egna föräldrar. De flesta har begränsade ekonomiska resurser, många lever under svåra sociala förhållanden och finner det svårt att kombinera föräldraskapet med skolgång. forum/Xist erbjuder stödverksamhet för unga föräldrar samt personal som arbetar med unga föräldrar. ningar och medverkar till bildande av stödnätverk för de unga föräld- Vidare vill man skapa nätverk för och utbilda barnmorskor och Genom verksamheten vill man att yrkesverksamma stödarbetare, som troligen inte stöter på tonårsföräldrar mer än en eller under sin karriär, ska få tillgång till de med mer erfarenhet. Det praktiska arbetet med föräldrarna bedrivs i medan erfarenhetsspridningen bland yrkesarbetare sker både i Stockholms- området och nationellt. Verksamheten bedrivs i samarbete med Riks- förbundet samt ungdomsmottagningar i och Kontaktperson: , tel. Projektet för år 3 av 3 Unga anhöriga till demenssjuka (barn och även make/maka i åldrarna ) får inte det stöd de behöver genom vanliga anhöriggrupper eftersom man som ung anhörig har andra erfarenheter och behov än äldre anhöriga. Föreningen utvecklar därför nätverk för yngre anhöriga, bl.a. genom datateknik, för att ge möjligheter till erfarenhetsutbyte, råd och stöd och få kunskap om sjukdomen och om vilken forskning som pågår. Kontaktperson: , tel. Projekt för anhöriga till dövblinda barn och ungdomar för år 1 av 3 För att ge släkt och vänner möjlighet att få mer kunskap om dövblindhet så att de kan bli en positiv kraft vill Föreningen starta ett nätverk mellan i första hand syskon och far- och morföräldrar, men också för syskon till föräldrar och andra anhöriga till familjen. För att starta dessa nätverk kommer man att arrangera en serie veckoslutskonferenser. Däremellan kommer man att följa upp träffarna. När verksamheten i det nya resurscentrumet för dövblindfödda vid Åsbacka kommer igång ska kontakter knytas med dem. Kontaktperson: , tel. för schizofreni och andra psykotiska störningar (ISPS) i Utveckling genom psykosocial samverkan för år 3 av 3 Ett projekt med syfte att fördjupa anhörigstödjande joursamtal för att försöka häva den isolering som man lätt hamnar i som anhörig till psykiskt sjuka och intensifiera kontakterna med expertis inom psykiatri, socialtjänst, försäkringskassa etc. Kontaktperson: , tel. (), Pedagogiska Hörselvården Projekt kring skolgång för hörande barn till döva föräldrar för år 2 av 2 Att hjälpa hörande barn med läxläsning kan vara svårt då man som förälder har teckenspråket som modersmål. Problemen blir särskilt stora för döva invandrarföräldrar. Hörselpedagogiska avdelningen genomför därför tillsammans med ett projekt som går ut på att i varje rektorsområde i inventera antalet barn med döva föräldrar, samla barn och föräldrar för att dels undersöka vilka svårigheter barnen kan möta i skolsituationen och utanför skolan, dels diskutera fram förslag till lösningar. Förslagen förs kontinuerligt fram till berörd huvudman. Kontaktperson: , tel. Projekt för att utveckla det frivilliga samhällsarbetet inom för år 1 av 3 Ca 35 000 barn, ungdomar och funktionshindrade får genom frivilliga samhällsarbetare kontakt, stöd och/eller avlastning. organiserar bl.a. övervakare inom kriminalvården, stödpersoner inom psykiatrin, kontaktpersoner och stödfamiljer enligt LSS samt gode män/förvaltare. Förbundet ska nu utveckla samarbetsmodeller mellan och de frivilliga samhällsarbetare som har uppdrag inom . Projektet syftar också till att, i samarbete med , organisera frivilliga samhällsarbetare och därigenom samla erfarenheter och kunskaper för att utveckla nya metoder i arbetet och i stödet till de frivilliga medarbetarna. Kontaktperson: , tel. för år 2 av 3 Förbundet bildades och organiserade då främst övervakare inom kriminalvården. stödpersoner inom psykiatrin och kontaktpersoner/stödfamiljer enligt LSS samt gode män. Hälsa och Riks-IFS, , organiserar och samlar i detta projekt stödpersonernas erfarenheter och kunskaper, sam- manställer och utvecklar utbildningsmaterial, samt utbildar handledare och gamla och nya stödpersoner och andra frivilliga samhällsarbetare som ska ge stöd till psykiskt funktionshindrade. utveckla modeller för erfarenhets- och kunskapsutbyte mellan stöd- Kontaktperson: , tel. Projektet för tidigt diagnostiserade yngre demens- för år 1 av 2 ska tillsammans med starta en träffpunkt för personer med tidig demensdiagnos, dvs. som är för friska för att få traditionell dagvård men ändå har stort behov av stöd för att göra saker tillsammans med andra, att ha någonstans att Kontaktperson: , tel. och Ungdomar (RBU) Utveckling och utbildning av förbundets diagnosombud för år 3 av 3 En nybliven förälder till ett funktionshindrat barn upplever ofta att de inte kan få svar på olika frågor av personal inom vård, omsorg och social Först när frågorna ställs till och besvaras av en förälder som upp- levt samma sak kan förståelse och kommunikation i en djupare mening uppstå och därmed en process av positiv bearbetning. behovet av kontakt med föräldrar med samma erfarenhet har RBU över hela landet en organisation med kontaktombud. Projektets syfte är att ge